Predkladacia správa

V roku 2004 bola predložená vláde SR správa o povodniach za obdobie január - august 2004 s návrhom na rozpočtové krytie nákladov na záchranné a zabezpečovacie práce, na opravy poškodených a narušených korýt vodných tokov a protipovodňových opatrení na vodných tokoch v správe vodného hospodárstva, lesného hospodárstva a obcí, a niektorých spôsobených škôd. K správe vláda prijala uznesenie č. 1010 z 27. októbra 2004.
Návrh uznesenia č. 1010/2004 bol vypracovaný s prihliadnutím na avizovaný objem finančných prostriedkov, ktorý bolo možné v tom čase uvolniť zo štátneho rozpočtu. Na  základe prísľubu, že zostávajúce prostriedky budú riešené neskoršie, boli prednostne uspokojené požiadavky, ktoré predložili obce, rezorty a ostatné subjekty, ktorých podiel na celkových požiadavkách je výrazne nižší. 
Z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov zostala nedoriešená úhrada nákladov a škôd na poškodených a narušených korytách vodných tokov a protipovodňových opatreniach na vodných tokoch vo výške 294,6 mil. Sk. Neriešené zostali otázky uvoľnenia finančných prostriedkov štátneho rozpočtu  na odstránenie povodňových škôd na majetku v správe Slovenského vodohospodárskeho podniku, š.p. Banská Štiavnica - správcu vodohospodársky významných vodných tokov na území celého Slovenska.
Povodňová aktivita pokračovala aj v ďalších mesiacoch roka 2004. Hrádza na Ondave, k pretrhnutiu ktorej došlo 31.7.2004, nebola opravená a v povodňovom režime museli naďalej pracovať čerpacie stanice Kamenná Moľva a Ladislav v okrese Michalovce. 
V novembri 2004 bola vyhlásená povodňová aktivita po veternej smršti v Tatrách v dôsledku zavalenia korýt niektorých tatranských vodných tokoch stromami, čím sa korytá týchto vodných tokov stali neprístupné. 
Rok 2005 začal pokračujúcimi povodňovými aktivitami z roku 2004. Vo februári k nim pribudli jarné povodňové aktivity na východnom Slovensku spôsobené topením sa snehu v kombinácii s dažďom. V ďalších mesiacoch spôsobovala povodne výdatná zrážková činnosťou a miestne prívalové dažde, ktoré postihli predovšetkým stred východného, juh stredného a sever západného Slovenska.  
Povodne v prvom polroku 2005 si vyžiadali náklady na záchranné a zabezpečovacie práce 99,9 mil. Sk, spôsobili škody a narušili protipovodňové opatrenia na vodných tokoch v správe vodného hospodárstva, lesného hospodárstva a obcí vo výške 134,4 mil. Sk a spôsobili škody na majetku vo výške 289,9 mil. Sk. 
V zmysle požiadavky uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky č. 1777 z 21. septembra 2005 je správa doplnená o správu o situácii v regiónoch postihnutých povodňami, o škodách a prijatých protipovodňových opatreniach v 2. polroku 2005 – za obdobie júl – september 2005. 
Aj v druhom polroku bol povodňami postihnutý najmä východ Slovenska osobitne Prešovský kraj. Celkove v druhom polroku vznikli ďalšie škody a náklady spôsobené povodňami vo výške 348,2 mil. Sk. Znovu prišlo aj k situácii, že bolo potrebné v záujme ochránenia väčších hodnôt otvoriť hrádzu na Bačkovskom potoku nad obcou Parchovany v okrese Trebišov.
V predkladanom materiáli sú tieto náklady a škody bližšie špecifikované, navrhuje sa spôsob úhrady nákladov na záchranné a zabezpečovacie práce, rekonštrukciu a opravu povodňami poškodených protipovodňových opatrení na vodných tokoch a navrhuje sa aj čiastočná finančná výpomoc pri odstránení niektorých škôd. Škody a náklady boli vyhodnotené podľa rovnakých zásad ako v predchádzajúcich rokoch, t.j. podľa princípov Smerníc Ministerstva pôdohospodárstva SR a Ministerstva vnútra SR č. 313/2001-820 uverejnených vo Vestníku vlády SR čiastka 8/2001. 
Záchranné a zabezpečovacie práce sa navrhujú uhradiť v plnej výške, zníženej o 650 tis. Sk, ktoré už boli uvoľnené v súvislosti s odstraňovaním následkov víchrice v Tatrách podľa uznesenia vlády č. 108/2005.
Náklady na záchranné a zabezpečovacie práce predstavujú najmä refundáciu nákladov, ktoré na tieto práce už boli v príslušnom období  vynaložené, resp. ide o finančné prostriedky na úhradu záväzkov, ktoré jednotlivé subjekty zúčastnené na záchranných a zabezpečovacích prácach evidujú voči dodávateľom stavebných materiálov a niektorých služieb.
Zo škôd sa navrhujú uhradiť v plnej výške škody na protipovodňových opatreniach a škody, ktoré vznikli pri výkone záchranných a zabezpečovacích prác. Obciam sa navrhuje uhradiť 50 % škôd na miestnych komunikáciách, vodovodoch, kanalizácii a čistiarňach odpadových vôd. 
Návrh uznesenia je doplnený o krytie jednorázového príspevku 30 000 Sk dvom občanom z obce Lipníky v okrese Prešov, ktorým povodne v roku 2004 spôsobili škodu na domoch, bytoch a bytových zariadeniach väčšiu ako 100 000 Sk. Nesprávnym úradným postupom príspevok v roku 2004 nebol uplatnený. Zistenie zavinenia a určenie zodpovednosti v tomto prípade komplikujú medzičasom vykonané zmeny v pôsobnosti orgánov štátnej správy a ochrany pred povodňami. 
Pri nevyriešení oprávnenej požiadavky financovať povodňové škody na majetku štátu ako opatrenia vo verejnom záujme zo štátnych finančných prostriedkov, nie je možné zodpovedne zabezpečiť komplex úloh v ochrane pred povodňami vyplývajúci pre štát z príslušných zákonov. 
Predkladaný materiál bol upravený a doplnený podľa pripomienok Ministerstva financií SR v rámci medzirezortného pripomienkového konania. Požadovaná analýza hospodárenia Slovenského vodohospodárskeho podniku, š. p. Banská Štiavnica je                     v samostatnej časti (5.) materiálu.
Je pravdepodobné, že klimatické zmeny budú spôsobovať aj väčšie výkyvy počasia sprevádzané povodňami. Takáto situácia si vyžaduje systémový prístup k prevencii vzniku škôd a k odstraňovaniu následkov spôsobených povodňami. Preto bol vypracovaný v roku 1999 vodohospodárskymi odborníkmi „Program protipovodňovej ochrany SR do roku 2010“, ktorý vláda SR schválila uznesením č. 31 z 19. januára 2000.
Po povodniach v roku 2002 bol „Program ...“ aktualizovaný a boli v ňom stanovené priority ochrany pred povodňami – hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy, Banskej Bystrice a Prešova.
„Program protipovodňovej ochrany SR do roku 2010“ sa neplní, resp. plní len vo veľmi obmedzenej miere. Z časového hľadiska zaostáva plnenie „Programu...“ v porovnaní s pôvodným rozpisom už takmer o 3,6 mld. Sk. Pri zohľadnení situácie v odstraňovaní škôd od roku 2000 sa zaostávanie zvyšuje až na 4,8 mld. Sk. Je zrejmé, že „Program...“ nie je vo vodnom hospodárstve pri variante schválenom vládou SR (18,415 mld. Sk) zabezpečený finančnými zdrojmi. Pokiaľ však chceme naplniť „Program...“ a tým zásadne zlepšiť stav protipovodňovej ochrany Slovenskej republiky so všetkými súvislosťami (ochrana životov a zdravia obyvateľov, ochrana hmotných, kultúrnych a prírodných hodnôt, zvýšenie zamestnanosti ako dôsledok rastu investícií), musia byť vyvinuté všetky aktivity k získaniu potrebných finančných prostriedkov. Ak v blízkej budúcnosti nedôjde k odstráneniu škôd a k rekonštrukcii povodňami poškodených a narušených korýt vodných tokov a protipovodňových opatrení na tokoch v správe vodného hospodárstva, lesného hospodárstva a obcí, bude po ďalších povodňových situáciách opätovne dochádzať k vyšším a vyšším škodám a k trvalému zhoršovaniu protipovodňovej ochrany Slovenskej republiky.