Plošné rozmiestnenie síl a prostriedkov 
Hasičského a záchranného zboru a obecných hasičských zborov 
– sídla hasičských staníc a hasičských zbrojníc

        	Zásahová činnosť hasičských jednotiek v Slovenskej republike spočíva nielen v zdolávaní požiarov, ale aj vo vykonávaní iných zásahov na záchranu života a zdravia osôb, majetku i životného prostredia. V ostatnom desaťročí je vývoj zásahovej činnosti hasičských jednotiek charakterizovaný výrazným nárastom aktivít orientovaných na vykonávanie záchranných prác pri živelných pohromách, nehodách v cestnej doprave a pri iných haváriách, ako aj zvyšovaním počtu technických zásahov rôzneho druhu. V tejto súvislosti možno na porovnanie uviesť, že kým v roku 1996 bolo hasičskými jednotkami vykonaných na  území Slovenskej republiky 26 495 výjazdov, v roku 2006 sa ich počet zvýšil až na 41 860. Z uvedeného počtu 11 974 výjazdov bolo k požiarom, 27 688 výjazdov k záchranným zásahom a technickým zásahom vrátane  dopravných nehôd, ekologických havárií a zásahom                v súvislosti s povodňami, 907 výjazdov k planým poplachom a 1 291 výjazdov uskutočnili hasičské jednotky v rámci rôznych cvičení. Zo zatiaľ zaslaných  údajov od hasičských jednotiek za rok 2007, ktoré sa spracúvajú v I. štvrťroku  2008, je počet výjazdov hasičských jednotiek v Slovenskej republike ešte vyšší najmä v súvislosti s nárastom počtu požiarov. Len Hasičský a záchranný zbor zaznamenal v roku 2007 nárast o 5 892 výjazdov na celkový počet 33 535 výjazdov. 

Podiel príslušníkov Hasičského a záchranného zboru na celkovom počte výjazdov hasičských jednotiek  v Slovenskej republike v uplynulých vyhodnotených rokoch predstavuje cca 66 %, podiel závodných hasičských útvarov cca 19,5 %, závodných hasičských zborov cca 8 % a obecných hasičských zborov cca 6,5 %.

Príslušníci Hasičského a záchranného zboru uskutočnili v období ostatných piatich rokov priemerne 30 946 výjazdov za rok, z toho 12 348 k požiarom, 16 430 výjazdov              k záchranným zásahom  a technickým zásahom (z toho 7 993 k dopravným nehodám), 1 000 výjazdov k planým poplachom a viac než 1 000 výjazdov za rok vykonali v súvislosti              s rôznymi cvičeniami. Značný podiel výjazdov je v cestnej doprave, ktorý predstavuje až 25% z celkového počtu výjazdov za rok. 

Z  výsledkov štatistík možno pomocou sledovaných veličín, t. j. priemernej výšky škôd spôsobenej pri požiari a uchránených hodnôt priemerne pri jednom požiari v závislosti od času dojazdu hasičskej jednotky, čiastočne získať obraz o efektívnosti poskytovanej pomoci. Z prehľadu  obdobia od 1. januára 2006 do 31. decembra 2006  (tabuľka č. 1 a graf   č. 1 v prílohe č.1 „Závislosť uchránených hodnôt od času dojazdu k požiaru v Slovenskej republike za rok 2006“) sú najvyššie uchránené hodnoty podľa času dojazdu do piatej minúty až siedmej minúty. Obdobnú závislosť vykazujú aj hodnoty v doteraz spracovaných údajoch za rok 2007. Značné hodnoty  možno uchrániť ešte cca do15. minúty. Po tomto čase sa výška uchránených hodnôt prudko znižuje. Pri čase dojazdu nad 25 minút sú uchránené hodnoty (tabuľka č. 1 a  graf č.1 v prílohe č. 1) už veľmi nízke.

Obdobne možno vyhodnotiť závislosť výšky škôd od času dojazdu. Porovnávané hodnoty v tabuľke č. 1 získané v období od 1. januára 2006 do 31. decembra 2006 a vyhodnotené priemerne na jeden požiar poukazujú na skutočnosť, že škody pri požiaroch v závislosti od času dojazdu stúpajú. Rovnako ako pri uchránených hodnotách, obdobnú závislosť ako v roku 2006 vykazujú aj hodnoty v doteraz spracovaných údajoch za rok 2007. 	Z grafu č. 2 v prílohe č. 1 „Závislosť výšky škôd pri požiari od času dojazdu v Slovenskej republike za rok 2006“ možno pozorovať najvýraznejšie zvýšenie škôd pri čase dojazdu nad sedem minút. Výrazné zvýšenie škôd nastáva ešte pri dojazde nad desať minút a mierne zvýšenie škôd je pri čase nad 15 minút. Pri čase dojazdu viac ako 20 minút už  rozdiel  v priemernej  výške škôd spôsobených pri jednom požiari nie je pozorovateľný.  

Tabuľka  č. 1

	Škody, uchránené hodnoty a počet zachránených osôb v Slovenskej republike v roku 2006 v závislosti od času dojazdu k požiaru 

	Čas (min)	Počet
požiarov	Škoda     (mil. Sk)	Škoda (Sk) priemer	Uchránené hodnoty          (mil. Sk)	Počet zachránených osôb	
							
	0 až 5	2 489	76,5	30 735,-	748,2	227	
	5 až 7	1 085	27,9	25 714,-	391,7	23	
	7 až 10	970	34,7	35 773,-	245,8	71	
	10 až 15	1 028	44,1	42 898,-	294,4	33	
	15 až 20	543	23,9	44 014,-	186,5	22	
	20 až 25	277	12,1	43 682,-	90,8	22	

Z týchto údajov je zrejmá potreba veľmi rýchleho zásahu najmä pri požiaroch bytových domov a osobných automobilov.  V čase do desiatich minút je aktuálna aj potreba rýchleho zásahu pri požiaroch rodinných domov.

Rýchly zásah, najmä v obytných budovách, je potrebný aj z dôvodu záchrany osôb. Podľa štatistiky za obdobie od 1. januára 2006 do 31. decembra 2006 najviac zachránených osôb je do piatich minút dojazdu, po tomto čase počet zachránených osôb prudko klesá.  V roku 2006 zahynulo pri požiaroch 49 osôb a 185 osôb bolo zranených. V roku 2007 tento počet ešte vzrástol na 53 usmrtených osôb a 234 zranených. Väčšinu z tohto počtu tvorili práve usmrtení a zranení pri požiaroch v obytných budovách. Pri dopravných nehodách s výskytom zranených osôb je potreba rýchleho zásahu ešte naliehavejšia.

 Napriek tomu, že Hasičský a záchranný zbor má 113 hasičských staníc a výjazd príslušníkov Hasičského a záchranného zboru je do jednej minúty od ohlásenia udalosti,          z dôvodu pomerne členitého územia Slovenskej republiky je čas dojazdu do niektorých odľahlejších oblastí neúmerne dlhá, t. j. viac ako  20 minút, v niektorých oblastiach dokonca viac ako 40 minút. 

           Na základe výsledkov z uvedených analýz bol vypracovaný materiál, ktorého cieľom je poukázať na potrebu zabezpečiť poskytnutie pomoci občanovi v núdzi na celom území Slovenskej republiky najneskôr do 15 minút. Na tento materiál bude nadväzovať  koncepčný materiál, ktorý bude obsahovať aj vyčíslenie nákladov a investícií na zabezpečenie tejto pomoci. Na dôslednejšie zabezpečenie dojazdu hasičských jednotiek do 15 minút možno využiť aj finančné prostriedky z fondov Európskej únie v rámci Regionálneho operačného programu.

Pri analyzovaní súčasných zásahových obvodov hasičských staníc Hasičského a záchranného zboru, ktoré sú ustanovené vyhláškou Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 55/2002 Z. z. v znení vyhlášky Ministerstva vnútra Slovenskej republiky             č. 737/2002 Z. z., sa ku každej hasičskej stanici pristupovalo individuálne a výsledky analýz zásahových obvodov hasičských staníc, ktoré reálne zhodnocujú nebezpečenstvo územia, boli citlivo posúdené aj s ohľadom na vykonávanie špeciálnych činností aj mimo zásahového obvodu hasičskej stanice. 

Hasičské stanice Hasičského a záchranného zboru

V súčasnej dobe je počet jednotlivých typov hasičských staníc Hasičského a záchranného zboru, na ktorých je organizovaný výkon služby, nasledujúci:
a) typ I   (počet príslušníkov Hasičského a záchranného zboru do 10)         8 hasičských staníc
b) typ II  (počet príslušníkov Hasičského a záchranného zboru do 20)      48 hasičských staníc
c) typ III (počet príslušníkov Hasičského a záchranného zboru do 30)      27 hasičských staníc
d) typ IV (počet príslušníkov Hasičského a záchranného zboru do 40)        9 hasičských staníc

e) typ V (počet príslušníkov Hasičského a záchranného zboru nad 40)    8 hasičských staníc
                                                                                                                + 3 stanice záchranných   brigád Hasičského a záchranného zboru.

Sídla a typy hasičských staníc Hasičského a záchranného zboru podľa jednotlivých krajských riaditeľstiev Hasičského a záchranného zboru sú uvedené v prílohe č. 2.

            Ďalšími záložnými  výjazdovými hasičskými pracoviskami Hasičského a záchranného zboru sú dva výcvikové priestory, Stredná škola požiarnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej republiky  v Žiline a stredisko výcviku povodňovej záchrannej služby Hasičského a záchranného zboru v Horných Orešanoch. V uvedených výcvikových priestoroch sa vykonáva odborná príprava príslušníkov Hasičského a záchranného zboru, ktorí sú v rámci tejto prípravy schopní vykonávať zásahovú činnosť a zároveň plnia úlohu záložných výjazdových hasičských pracovísk.

Možno konštatovať, že obsadenie hasičských staníc terajším počtom príslušníkov Hasičského a záchranného zboru nie je ani po optimalizácii úplne vyhovujúce. Nerealizovaním uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 634 zo dňa 9. júla 2003 k správe o stave plnenia vládou prijatých opatrení na úseku ochrany pred požiarmi a záchranných činnosti s návrhom súvisiacich opatrení (navýšenie o 556 funkčných miest do roku 2008) sa nepodarilo odvrátiť alarmujúci deficit príslušníkov Hasičského a záchranného zboru na mnohých hasičských staniciach.

Na hasičských staniciach nižšieho typu (do 10 a do 20 príslušníkov Hasičského a záchranného zboru) nie je často možné dodržať základné zásady požiarnej taktiky a bezpečnosti a ochrany zdravia pri zásahovej činnosti. Na hasičskej stanici typu I. (do desať príslušníkov Hasičského a záchranného zboru) slúžia v jednej zmene len dvaja alebo traja príslušníci Hasičského a záchranného zboru, ktorí nie sú reálne schopní vykonať zásah hasičskej jednotky v súlade so zásadami požiarnej taktiky a pravidlami bezpečnosti a ochrany zdravia, kde je stanovený minimálny počet štyroch príslušníkov Hasičského a záchranného zboru. 

Pri súčasných počtoch príslušníkov Hasičského a záchranného zboru na hasičských staniciach všetkých typov nie je dostatočne počítané s tzv. koeficientom zálohy príslušníkov Hasičského a záchranného zboru a so systémom zastupiteľnosti riadiacich funkcií a špeciálnych funkcií, a tak z dôvodu účasti na školení, čerpania dovoleniek, dlhodobej pracovnej neschopnosti a podobne vznikajú často problémy s akcieschopnosťou. 

Návrh zvýšenia počtu príslušníkov Hasičského a záchranného zboru na jednotlivých hasičských staniciach a personálne obsadenie hasičských zbrojníc obyvateľmi obcí budú riešené v nadväzujúcom koncepčnom materiáli, ktorý bude obsahovať ekonomické zabezpečenie a materiálno-technické vybavenie hasičských staníc a hasičských zbrojníc          s poukázaním aj na technické zázemie, ktoré bude reflektovať na prudký nárast počtu výškových budov v mestách a zabezpečenie výškovej techniky. Tento koncepčný materiál bude vychádzať aj z predpokladaných činností vykonávaných pri zásahu príslušníkmi Hasičského a záchranného zboru zaradenými na jednotlivých typoch hasičských staníc            v  závislosti od charakteru ich zásahového obvodu na základe analýzy katastrálnych území obcí. 

Popis najdôležitejších činností, ktoré príslušníci Hasičského a záchranného zboru  vykonávajú počas zásahov v nadväznosti na ich materiálno-technické vybavenie a získanú odbornú spôsobilosť:

Hasičská stanica typu I. – vykonávanie najmä základných rutinných činností pri zdolávaní požiarov malého rozsahu, záchrana osôb a majetku s použitím autonómnych dýchacích prístrojov (ďalej len „prístroj“), ochranných odevov proti sálavému teplu, ochranných odevov proti chemických látkam a biologickým látkam v rizikových podmienkach bez možnosti vykonávania evakuácie ohrozených osôb; vykonávanie rutinných záchranných činností súvisiacich s vyslobodzovaním ohrozených osôb pri dopravných nehodách menšieho rozsahu, haváriách  a technických zásahoch s použitím základných technických prostriedkov.

Hasičská stanica typu II. – vykonávanie najmä základných rutinných záchranných činností pri zdolávaní požiarov väčšieho rozsahu so základnými vecnými prostriedkami a mobilnou hasičskou  technikou v rizikových podmienkach s možnosťou vykonávania prípravy na evakuáciu ohrozených osôb alebo vykonávanie evakuácie ohrozených osôb do počtu päť osôb; vykonávanie základných činností, súvisiacich so záchranou ohrozených osôb pri dopravných nehodách stredného rozsahu (napríklad dopravné nehody dvoch až troch osobných motorových vozidiel), haváriách, technických zásahoch s použitím základných hasičských technických prostriedkov.

Hasičská stanica typu III. – vykonávanie najmä rutinných záchranárskych činností pri zdolávaní požiarov väčšieho rozsahu vecnými prostriedkami a mobilnou hasičskou technikou, vykonávanie evakuácie ohrozených osôb pomocou výškovej techniky viac ako päť osôb; vykonávanie činností súvisiacich so záchranou ohrozených osôb pri dopravných nehodách väčšieho rozsahu (napríklad dopravné nehody troch až piatich osobných motorových vozidiel), vykonávanie záchranných činností pri záchrane osôb a majetku s použitím vyslobodzovacej techniky, prístroja, odevov proti sálavému teplu alebo ochranných odevov proti chemickým látkam a biologickým materiálom v rizikových podmienkach a pri povodniach; vykonávanie činností vo výškach a nad voľnou hĺbkou s použitím lezeckej techniky.

Hasičská stanica typu IV. – vykonávanie najmä odborných činností pri zložitých hasebných prácach a pri záchrane osôb a majetku s použitím špeciálnej vyslobodzovacej techniky a výškovej techniky, s použitím zásahových hasiacich automobilov, záchranárskej techniky, prístroja, oživovacej techniky, odevov proti sálavému teplu alebo ochranných odevov proti chemickým látkam a biologickým materiálom v rizikových podmienkach; vykonávanie činností  súvisiacich so záchranou osôb pri najzložitejších dopravných nehodách; vykonávanie rutinných záchranárskych činností pri haváriách, technických zásahoch, nehodách, povodniach a iných mimoriadnych udalostiach, záchrana osôb a majetku v rizikových podmienkach; vykonávanie potápačskej činnosti v hĺbkach, vykonávanie činnosti vo výškach a nad voľnou hĺbkou s použitím leteckej techniky.

Hasičská stanica typu V. – vykonávanie najmä odborných činností pri najzložitejších hasiacich prácach a pri záchrane osôb a majetku s použitím špeciálnej vyslobodzovacej techniky a výškovej techniky, prístroja, oživovacej techniky, ochranných odevov proti sálavému teplu alebo odevov proti chemickým látkam a biologickým materiálom; vykonávanie činností  súvisiacich so záchranou osôb pri najzložitejších dopravných nehodách; vykonávanie najzložitejších rutinných záchranárskych činností pri haváriách, technických zásahoch, nehodách, povodniach a iných mimoriadnych udalostiach, záchrana osôb a majetku v rizikových podmienkach počas dlhotrvajúcich zásahov.

Príslušníci  Hasičského a záchranného zboru zaradení  na hasičskej  stanici  typu         V. vykonávajú  podporné činnosti vyplývajúce z úloh pre odborné služby v Hasičskom a záchrannom zbore.

Pre vytvorenie optimálnych podmienok na vykonávanie zásahovej činnosti a výcviku príslušníkov Hasičského a záchranného zboru je potrebné riešiť nevyhovujúci, resp. v mnohých prípadoch až havarijný stavebno-technický stav väčšiny objektov Hasičského a záchranného zboru. Vzhľadom na vysokú finančnú náročnosť procesu obnovy stavebného fondu sa v období uplynulých dvadsiatich rokov výrazne znížili investície do opráv a modernizácie týchto objektov. V súčasnosti si väčšina týchto objektov vyžaduje rekonštrukciu najmä z dôvodu vysokej energetickej a environmentálnej náročnosti ich prevádzky a údržby.

Využitie obecných hasičských zborov v plošnom rozmiestnení

V súlade so závermi analýz je najmä v odľahlejších oblastiach nevyhnutná pomoc jednotiek obecných hasičských zborov alebo mestských hasičských zborov, ktoré sú aj v súčasnej dobe zriaďované podľa zákona č. 314/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov o ochrane pred požiarmi (ďalej len „zákon“) v obciach s počtom nad 500 obyvateľov.  Tieto jednotky majú zo zákona plniť úlohy súvisiace so zdolávaním požiarov v obci. V súčasnosti sú zaraďované aj do požiarno-poplachových plánov. Obec ako zriaďovateľ hasičskej jednotky je povinná z rozpočtu obce podľa  § 37 zákona vytvoriť personálne, organizačné a priestorové podmienky na plnenie úloh hasičskej jednotky a na ten účel zriadiť hasičskú stanicu alebo hasičskú zbrojnicu, zabezpečiť materiálno-technické vybavenie hasičskej jednotky na zdolávanie požiarov a vykonávanie záchranných prác, zabezpečiť v potrebnom rozsahu vybavenie zamestnancov a členov hasičskej jednotky  osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami, zriadiť ohlasovňu požiarov a podobne. V súlade s § 17 ods. 5 vyhlášky Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 611/2006  Z. z. o hasičských jednotkách (ďalej len „vyhláška“) vykonáva aj zdokonaľovaciu prípravu členov vlastnej hasičskej jednotky v rozsahu šesť hodín mesačne a podľa § 17 ods. 6  vyhlášky tiež určuje spôsob overovania teoretických vedomostí a praktických zručností členov. Obecné hasičské zbory zabezpečujú výjazd do desiatich minút od ohlásenia udalosti. Spravidla je okrem vykonania prvotných úkonov pri zásahu nápomocný Hasičský a záchranný zbor. Často zabezpečujú činnosti, ktoré by Hasičský a záchranný zbor mohol s  ohľadom na nízky početný stav príslušníkov Hasičského a záchranného zboru zabezpečiť len s problémami alebo zdĺhavo (napríklad doprava vody hadicovým vedením, pomocné práce pri zdolávaní rozsiahlych lesných požiarov alebo povodniach).

 Materiál uvažuje s dvoma typmi obecných hasičských zborov, kde prvý typ obecného hasičského zboru bude vykonávať základné zásahové úkony, napríklad na obmedzenie šírenia požiaru alebo záchranu osôb do príjazdu príslušníkov Hasičského a záchranného zboru. Druhý typ obecného hasičského zboru bude možné využiť na vykonávanie podporných zásahových činností v celkovom komplexe zásahovej činnosti v spolupráci s príslušníkmi Hasičského a záchranného zboru.

 Z uvedeného dôvodu sú najmä v odľahlejších oblastiach potrebné lepšie vybavené a vystrojené jednotky obecných hasičských zborov, ktoré dokážu samostatne vykonať prvotné úkony, ako aj podporné činnosti tak, ako je uvedené v predchádzajúcich odsekoch. 

V súčasnej dobe je podiel obecných hasičských zborov na zásahovej činnosti pomerne nízky. Podľa štatistiky za posledných päť vyhodnotených rokov sa obecné hasičské zbory podieľali na zásahovej činnosti všetkých hasičských jednotiek len v 6,5 % prípadov. Najväčší podiel z tejto činnosti tvoria záchranné zásahy, technické zásahy a ekologické zásahy (59 %)              a výjazdy k požiarom (32 %). Kým v roku 2006 Hasičský a záchranný zbor zasahoval pri 15 032 technických zásahoch, obecné hasičské zbory zasahovali len pri 1 783 technických zásahoch. Obdobne pri požiaroch zasahoval Hasičský a záchranný zbor v 10 422 prípadoch a obecné hasičské zbory len v 932 prípadoch.

Počet výjazdov obecných hasičských zborov a ich využitie v zásahovej činnosti je obmedzené najmä nevhodnými priestormi na garážovanie zásahovej techniky a na údržbu technických prostriedkov, ako aj nedostatočnými možnosťami pre teoretický výcvik                 a praktický výcvik. Súčasný stav obecných hasičských zborov si vyžaduje rekonštrukciu objektov hasičských zbrojníc, obmenu a doplnenie nevyhovujúceho materiálno-technického vybavenia vrátane zastaranej techniky a poruchovej techniky. Tieto hasičské jednotky nie sú vybavené takmer žiadnou spojovacou technikou a často ani základnými osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami.

K výraznému zlepšeniu podmienok pre činnosť obecných hasičských zborov by malo dôjsť už v priebehu najbližších rokov v súvislosti s čerpaním štrukturálnych fondov pre programové obdobie 2007 - 2013. Konkrétne sa s podporou obecných hasičských zborov počíta v rámci Regionálneho operačného programu, ktorý uvažuje s finančnou podporou obciam na rekonštrukciu ich hasičských zbrojníc. Realizovaním projektov spolufinancovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja sa vo vybraných obciach zlepší úroveň zázemia a materiálno-technického vybavenia obecných hasičských zborov.  V rámci realizácie projektu bolo oslovených 540 obcí, do ktorých nie je podľa požiarno-poplachových plánov zabezpečený dojazd príslušníkov Hasičského a záchranného zboru         do 20 minút. V prvotnom prieskume, ktorý bol zrealizovaný z úrovne okresných riaditeľstiev Hasičského a záchranného zboru, prejavilo záujem rekonštruovať hasičské zbrojnice 74 obcí s časom dojazdu príslušníkov Hasičského a záchranného zboru nad 20 minút.) Nakoľko rozloženie týchto obcí nie je na území Slovenskej republiky optimálne, vzhľadom na zabezpečenie požadovaného času dojazdu v systéme celoplošného rozmiestnenia síl a prostriedkov boli navrhnuté ďalšie doplňujúce kritériá, podľa ktorých bolo týchto 74 obcí prehodnotených a zároveň boli vybrané ďalšie obce na začlenenie do systému celoplošného rozmiestnenia síl a prostriedkov tak, aby bola splnená požiadavka času dojazdu najneskôr do 15 minút. 

Medzi vyššie spomínané doplňujúce kritériá patria tieto:
a)  výskyt bytových domov alebo stavieb na ubytovanie v obci, 
b)  výskyt objektov zdravotníckej, sociálnej, kultúrnej alebo školskej infraštruktúry, 
c)	prítomnosť rozvinutej podnikovej činnosti, výrobnej činnosti a  obchodnej činnosti vrátane poľnohospodárskej výroby),
d)   vyššia koncentrácia historických pamiatok.

Po vykonaní nutnej údržby,  rekonštrukcii a modernizácii objektov vybraných hasičských zbrojníc sa navrhuje v ďalších rokoch dovybavenie týchto hasičských jednotiek z účelovej dotácie zo štátneho rozpočtu alebo aj z  prostriedkov získaných z mimorozpočtových zdrojov. 

     	 Obdobne ako je navrhované pri Hasičskom a záchrannom zbore, tak aj pri obecných hasičských zboroch sa navrhuje zloženie každého výjazdu z celistvého družstva šiestich hasičov. 

Na zabezpečenie trvalej akcieschopnosti týchto obecných hasičských zborov bude potrebné zaviesť aj dotačný systém na úhradu niektorých nákladov spojených s činnosťou týchto hasičských jednotiek,  ako je napríklad úhrada energií. Dotačný systém na úhradu nákladov bude obsahom nadväzujúceho koncepčného materiálu predloženého na rokovanie vlády Slovenskej republiky. Zaradením vybraných obecných hasičských zborov do vytvoreného systému celoplošného rozmiestnenia síl a prostriedkov hasičských jednotiek  sa zlepší pomoc občanom v núdzi na celom území Slovenskej republiky do 15 minút. Tieto špeciálne vybavené a  vycvičené jednotky obecných hasičských zborov zložené zo zamestnancov obce a členov obecných hasičských zborov by pomohli pokryť tzv. hluché miesta s vysokým časom dojazdu zboru a umožnili by znížiť potrebu navýšenia početných stavov príslušníkov Hasičského a záchranného zboru.

Návrh optimálneho rozloženia síl a prostriedkov hasičských jednotiek Hasičského a záchranného zboru a obecných hasičských zborov, t. j.  konkrétneho rozmiestnenia  hasičských staníc a hasičských zbrojníc, ktoré by mali byť aktívnym článkom v systéme poskytovania pomoci občanovi v núdzi v čase do 15 minút od ohlásenia tiesňovej udalosti príslušnej hasičskej jednotke, je spracovaný v prílohe č. 3 (zoznam obcí,  kde sa navrhuje rekonštrukcia a modernizácia hasičských zbrojníc) a v prílohe č. 4 (mapa rozmiestnenia hasičských staníc Hasičského a záchranného zboru a obcí, kde sa navrhuje rekonštrukcia a modernizácia hasičských zbrojníc).