Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy 
predsedu vlády Dánskeho kráľovstva (DK) Andersa Fogha Rasmussena v SR v dňoch 3.-4.3.2003

Predseda vlády Dánskeho kráľovstva (DK) Anders Fogh Rasmussen (AFR) navštívil v dňoch 3.- 4. marca 2003 Slovenskú republiku (SR). Návšteva sa uskutočnila na pozvanie predsedu vlády SR M. Dzurindu (MDz). Predseda dánskej vlády bol prijatý predsedom NR SR P. Hrušovským a rokoval s predsedom vlády SR. Návšteva predsedu vlády Dánskeho kráľovstva A. F. Rasmussena je druhou v poradí, predchádzajúca návšteva Slovenskej republiky sa uskutočnila v januári r. 2002.

Priebeh a výsledky rokovaní:

Predmetom rokovaní predsedu vlády DK  s predsedom NR SR P. Hrušovským boli predovšetkým otázky európskej a euroatlantickej integrácie.
Právomoci dánskeho parlamentu vo vzťahu k exekutíve pri rozhodovaní o postojoch krajiny v Európskej únii sú aj pre slovenský zákonodarný zbor inšpiratívne, konštatoval po stretnutí s AFR predseda Národnej rady SR P. Hrušovský. Stretnutie politikov bolo venované predovšetkým najnovšiemu pohybu pri rekonštrukcii Európskej únie. P. Hrušovský získal od Rasmussena ubezpečenie, že jeho krajina drvivou väčšinou hlasov svojich poslancov schváli pristúpenie SR do únie. Obaja politici vyjadrili takmer zhodný názor na kompetencie národných parlamentov v systéme práce EÚ, ktoré by mali byť vyjadrené v ústavnej zmluve. Ide o zachovanie pomerne silných kompetencií, napríklad aj pri spolurozhodovaní o niektorých vysokých funkcionároch Európskej komisie, možno až s právom veta, uviedol predseda slovenského parlamentu. Dánsky premiér reagoval aj na otázku, či by budúca ústavná zmluva EÚ mala priamo reflektovať na kresťanské duchovné hodnoty. AFR nevidí dôvod, aby v ústavnej zmluve bola zmienka o Bohu. Jasné formulácie obsahuje už Charta základných práv. 
Na žiadosť partnera informoval AFR o kompetenciách dánskeho parlamentu pri realizácii európskej politiky (zloženie, právomoci a fungovanie Európskeho výboru dánskeho parlamentu, spolupráca parlamentu s vládou apod.). Uvedené otázky budú jedným z predmetov rokovania predsedu NR SR počas pripravovanej oficiálnej návštevy Dánskeho kráľovstva, realizácia ktorej sa predpokladá v blízkej budúcnosti.

	Predsedovia vlád oboch krajín sa v rámci  rozhovoru sústredili  na  otázky bilaterálnej spolupráce, európskej a euroatlantickej integrácie a výmenu stanovísk na krízu ohľadne  Iraku.  Rokovania potvrdili obojstrannú spokojnosť s kvalitou vzťahov v bilaterálnej rovine,  priniesli ubezpečenie zo strany DK o nadštandardnej podpore ratifikácii prístupovej zmluvy medzi SR a EÚ a prístupového protokolu k členstvu v NATO v dánskom parlamente. Porovnanie si názorov na vývoj situácie v Iraku naznačilo blízke postoje na riešenie krízy v dotknutej oblasti.

Bilaterálne vzťahy
	V rámci zhodnotenia bilaterálnych vzťahov konštatovali obaja premiéri spokojnosť. Vzájomné vzťahy nie sú zaťažené žiadnymi otvorenými alebo spornými otázkami. Potvrdením pozitívneho rozvoja bilaterálnych vzťahov sú ďalšie pripravované návštevy a kontakty na najvyššej úrovni v prvej polovici t.r. - recipročná oficiálna návšteva predsedu NR SR v Dánsku  a návšteva dánskeho ministra obrany v SR.  MDz ocenil skutočnosť, že Dánsko ako prvá severská krajina zriadilo v Bratislave riadne veľvyslanectvo. 
	Slovenský premiér poďakoval dánskemu partnerovi za výnimočnú pomoc Dánska v oblasti životného prostredia.
	Pozitívne zhodnotený bol rast vzájomnej obchodnej výmeny v uplynulom roku, z ktorého má prospech najmä Slovensko, kde t.č. pôsobí ca. 50 dánskych firiem v oblasti malého a stredného podnikania. Potenciál rastu bilaterálnej relácie hlavne vo sfére obchodno-ekonomickej spolupráce však nepovažujú obe strany za zďaleka vyčerpaný. Napriek pozitívnemu rastu objemu zahraničnej obchodnej výmeny medzi SR a DK,  MDz tlmočil pretrvávajúci  záujem o  vstup ďalších dánskych  investorov na Slovensko, najmä do moderných odvetví.  Ako príklad obojstranne výhodnej a úspešnej investičnej akcie pripomenul projekt dánskej obuvníckej firmy ECCO v Martine zamestnávajúcej  800 ľudí. Ohlas zahraničných investorov na inovované opatrenia vlády SR na prílev zahraničného kapitálu premiér ilustroval na príklade spoločnosti PSA Peugeot-Citroen, ktorá sa rozhodla investovať do výroby osobných automobilov na Slovensku.
	S  pozitívnou odozvou dánskeho partnera sa stretol aj návrh MDz  k rozbehnutiu aktivít na podporu cestovného ruchu hlavne v oblasti kúpeľníctva a rekreačnej turistiky. Premiéri  sa dohodli, že tento zámer prekonzultujú  s príslušnými ministerstvami.  
	Vývoj vzťahov v posledných rokoch vytvára podľa AFR dobré predpoklady k spolupráci oboch krajín po vstupe SR do  EÚ najmä v oblasti iniciatívy „Noví susedia“ (New Neighbours Initiative, resp. Wider Europe), ochrany ŽP, obchodu s energiou a potravinami. 
	 
Európska integrácia
Premiér MDz vyjadril potešenie z toho, že dánsky premiér uskutočnil návštevu SR v čase, kedy v krajine prebieha informačná kampaň k referendu o vstupe do EÚ. Predseda slovenskej vlády informoval o postupe SR pri príprave na vstup do EÚ, ktorý predstavuje jednu z dvoch hlavných zahranično-politických priorít Slovenska. Informoval o vývoji verejnej mienky v zmysle podpory vstupu SR do EÚ a informoval dánskeho partnera o ďalšom postupe v tejto oblasti (realizácia referenda v dňoch 16.-17.5. 2003). Vzhľadom na dlhodobý vývoj preferencií vyjadril presvedčenie o bezproblémovom schválení tohto kroku voličmi SR.
Skúsenosti Dánska ako dlhoročného člena EÚ  a krajiny s bohatými skúsenosťami v oblasti používania nástrojov priamej demokracie môžu byť podľa premiéra MDz pre SR nepochybne zaujímavé. V súvislosti s úspešným ukončením prístupových rokovaní o vstupe SR do EÚ zdôraznil mimoriadny výkon dánskej strany a osobne premiéra A. F. Rasmussena, ktorý výraznou mierou prispel k pozitívnemu ukončeniu kodanského summitu a prijatiu historických rozhodnutí o rozšírení EÚ. MDz poďakoval za doterajšiu dánsku pomoc integračným ambíciám SR v rámci programov FEU, Democracy Fund a ďalších mechanizmov formou seminárov a školení pri príprave našich expertov, pracovníkov štátnej správy a miestnej samosprávy na podmienky členstva v EÚ. MDz poukázal na to, že Dánsko a Slovensko sú takmer identické krajiny z hľadiska počtu obyvateľov, a preto skúsenosti Dánska z jeho členstva v únii budú prospešné pre slovenských občanov. Ocenil trvalo vysokú podporu dánskych obyvateľov pre vstup SR do EÚ. 

 AFR vyzdvihol  neprehliadnuteľný záujem DK aj v súvislosti s technickou realizáciou prístupovej procedúry. Potvrdzuje to skutočnosť, že v Dánsku už prebieha ratifikačný proces k schváleniu prístupovej zmluvy. Okrem výraznej parlamentnej podpory rozšírenie EÚ dlhodobo podporuje prevažná väčšina dánskeho obyvateľstva. AFR predpokladá, že ratifikačný proces bude ukončený  do konca mája, pričom nevylučuje, že dánsky parlament odsúhlasí prijatie Slovenska do únie jednohlasne. Podľa AFR ide o jasné signály z Dánska, ktoré vníma SR ako rovnocenného partnera v rozšírenej únii, s dobrými vyhliadkami na blízke pozície v mnohých otázkach spoločného záujmu z titulu geopolitickej podobnosti oboch krajín. AFR ďalej vyzdvihol vysokopozitívny výsledok, ktorý SR dosiahla na kodanskom summite EÚ. Vstup do EÚ bude pre Slovensko prospešný najmä v troch oblastiach - v čerpaní finančných prostriedkov z únie, ktoré prispejú k hospodárskemu rastu, v prístupe na vnútorný trh eurozóny. Najväčšou výhodou je aspekt bezpečnostnej politiky, keďže rozšírenie únie vytvorí v Európe priestor stability. 

AFR zdôraznil, že členstvo SR v EÚ musí spočívať na širokej podpore domácej verejnosti. Vychádzajúc zo skúseností vo vlastnej krajine AFR odporučil nepodceňovať informačnú kampaň pre vstup SR do EÚ. Aktivity a tendencie deštruujúce dosiahnutie vytýčeného cieľa je potrebné podchytiť a vyargumentovať už v zárodku.  
Súčasne vyhlásil, že neexistuje dôvod na obavy, podľa ktorých malé krajiny po vstupe do EÚ stratia národnú identitu. Dánsko je členom EÚ už 30 rokov a jeho národná identita je silnejšia než v roku 1973. DK je podľa AFR dôkazom toho, že  členstvo a zachovanie národnej identity sa vzájomne nevylučujú.
V rámci výmeny stanovísk k budúcnosti EÚ AFR uviedol, že DK neschvaľuje návrh federalistického usporiadania EÚ. Snaha o zefektívnenie fungovania Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ by mala podľa neho vyústiť do splynutia funkcií Komisára EÚ pre vonkajšie vzťahy a Vysokého predstaviteľa EÚ pre SZBP, pričom jej predstaviteľ by bol volený Radou EÚ. 

	Multilaterálna problematika
Rozhovory potvrdili zhodu alebo blízkosť stanovísk k zásadným medzinárodno-politickým otázkam. Premiéri sa vzájomne informovali o účasti na odvetných opatreniach medzinárodného spoločenstva proti terorizmu. Predseda vlády SR v tejto súvislosti zdôraznil skutočnosť, že slovenská strana v tejto otázke postupuje ako de facto člen NATO, čo predseda dánskej vlády ocenil.

Predseda vlády SR na žiadosť partnera informoval o súčasnom stave a perspektívach ďalšieho rozvoja vzťahov so susednými krajinami. Konštatoval zásadnú absenciu vážnych problémov a zdôraznil priaznivý stav vzťahov. Na žiadosť partnera informoval o stave a perspektívach ďalšieho rozvoja regionálnej spolupráce v rámci tzv. Višegrádskej skupiny vrátane spolupráce s krajinami Beneluxu. Konštatoval pripravenosť a záujem SR rozvíjať analogickú spoluprácu s členskými krajinami Severskej rady.

NATO
		Predmetom rozhovorov bola aj otázka vstupu SR do NATO. AFR uviedol, že DK podporuje tak rozšírenie EÚ, ako aj NATO. Zdôraznil, že toto musí prebehnúť takým spôsobom, aby nedošlo k oslabeniu kľúčových funkcií NATO. Teroristické útoky proti USA potvrdili naliehavosť požiadaviek na pripravenosť kandidátskych krajín v oblasti vojensko-technickej tak, aby boli schopné hneď po vstupe aktívne sa podieľať na ochrane spoločných hodnôt. Premiér Rasmussen ubezpečil o podpore ratifikačnému procesu členstva SR v NATO v dánskom parlamente. MDz. oboznámil dánsku stranu s technickými prípravami k podpísaniu prístupového protokolu na slovenskej strane a jeho ratifikovaniu v NR SR. 
		Na požiadanie informoval partnera o iniciatíve niektorých poslancov, ako aj aktivistov za vypísanie referenda SR pre vstup do NATO. Konkretizoval ústavné podmienky potrebné na jeho vypísanie.  Konštatoval, že vláda SR ani NR SR vypísanie referenda nepodporujú, zastávajú však názor, že občanom nemožno upierať toto ústavné právo. Zdôraznil, že referendum je v každom prípade zbytočné a irelevantné, avšak v prípade že sa uskutoční, vláda SR bude na túto situáciu reagovať. Uvedenú občiansku iniciatívu považuje skôr za prejav frustrácie istej skupiny politikov a občanov, než za vecne vyargumentovanú požiadavku, prezentovanú okrem toho vo veľmi  nevhodnom čase. V prípade, že iniciátori petičnej akcie za vypísanie referenda zozbierajú zákonom stanovený počet podpisov ostáva jeho vyhlásenie na rozhodnutí prezidenta. Vzhľadom na blížiace sa prezidentské voľby v SR, v ktorých zvažuje opätovnú kandidatúru aj prezident R. Schuster, premiér MDz predpokladá, že prezident nebude referendu brániť.  Nastane však v istom zmysle paradoxná situácia, keď by sa mal parlament zaoberať vecou, o ktorej už pred tým rozhodol, pretože k ratifikácii prístupového protokolu v NR SR dôjde v dohľadnej dobe. MDz  ubezpečil dánskeho premiéra, že prístupový protokol  ratifikuje NS SR s väčšinou, ktorá podľa neho presiahne aj ústavnú väčšinu. Ak sa referendum uskutoční, zúčastní sa ho podľa MDz nanajvýš 10% voličov. V reakcii na ďalšiu otázku dánskeho premiéra MDz nevylúčil, že možná účasť SR vo vojne v Iraku negatívne ovplyvní verejnú  podporu k vstupu SR do aliancie. 

Irak
Premiéri nevynechali ani najaktuálnejšiu medzinárodnopolitickú tému, ktorou je kríza ohľadne Iraku. AFR zdôraznil, že Husajn musí v plnej miere a okamžite splniť rezolúcie OSN a odzbrojiť. Francúzsko-nemecká iniciatíva podľa jeho názoru nepokrýva postoj celej Európy.
Dánsko a Slovensko zastávajú rovnaký názor, že aktivity USA a medzinárodnej koalície voči Iraku musia byť zakotvené na pôde Bezpečnostnej rady OSN. Premiéri sa zhodli na tom, že keďže Irak porušuje niekoľko rezolúcií BR OSN, považujú za správne prijatie novej rezolúcie. Súčasne ocenili, že USA dávajú inšpektorom v Iraku viac času a o novej rezolúcii, povoľujúcej zásah v Iraku, sa nebude rozhodovať ihneď. Podľa AFR je však zatiaľ predčasné prejudikovať situáciu, ktorá nastane v prípade, ak nová rezolúcia prijatá nebude. Obaja predsedovia vlád pred časom podpísali list, ktorým podporili stanovisko USA. DK oceňuje list 8 európskych spojencov a vyhlásenie 10 krajín Vilniuskej skupiny za podporu plnenia rezolúcie BR OSN, ktorá nariaďuje Iraku odzbrojenie.
Predseda vlády SR označil za správny prejavený jasný postoj, ktorým obe krajiny – SR, DK, prispeli k zjednoteniu európskeho stanoviska v tejto citlivej otázke. MDz označil za pochopiteľné, ak SR podporuje pozíciu USA. Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ sa totiž nezaobíde bez transatlantickej dimenzie. Je udivujúce, že niektoré členské štáty únie tento názor nezdieľajú. 
V súvislosti s informáciami, že USA a Veľká Británia sa pripravujú na vojnu v Iraku bezprostredne po hlasovaní Bezpečnostnej rady OSN o druhej rezolúcii bez ohľadu na výsledok hlasovania slovenský premiér odporučil nepredbiehať vývoj.  Tlak USA je podľa neho namieste a akceptuje ho. Nechce však predbiehať závery rokovania Bezpečnostnej rady OSN.
	  
Na záver návštevy SR absolvoval premiér A. F. Rasmussen krátky relaxačný pobyt v Nízkych Tatrách.

Premiér Rasmussen pozval predsedu vlády SR na recipročnú oficiálnu návštevu Dánskeho kráľovstva. Predseda vlády SR pozvanie prijal s tým, že presný termín návštevy sa dohodne obvyklým spôsobom. 

	Závery a odporúčania

	Návšteva premiéra Rasmussena v SR bola ďalším významným krokom v intenzifikácii politického dialógu medzi SR a Dánskym kráľovstvom na vysokej politickej úrovni. Skutočnosť, že sa zrealizovala v tesnej nadväznosti na historické rozhodnutie o rozšírení EÚ, prijaté práve počas dánskeho predsedníctva poskytla vhodný priestor k zhodnoteniu finálneho integračného úsilia SR ako aj vysokej angažovanosti a profesionality preukázanej dánskou vládou. Načasovanie politického stretnutia umožnilo zároveň prediskutovať technické kroky a opatrenia, nadväzujúce nielen na kodanský verdikt EÚ, ale aj na rozhodnutie summitu NATO v Prahe. 
Slovenskej strane sa dostalo ubezpečenia o zjavnej podpore DK ohľadne ratifikácie prístupovej dohody SR-EÚ a prístupového protokolu k členstvu SR v NATO dánskym parlamentom už v máji t.r.  
Návšteva potvrdila absenciu otvorených alebo sporných otázok vo vzájomných vzťahoch a vytvorila podmienky pre ich ďalšiu intenzifikáciu, hlavne v obchodno-ekonomickej oblasti. Bola potvrdená zhoda resp. blízkosť stanovísk oboch krajín na riešenie otázok súvisiacich s reformou EÚ a na aktuálny medzinárodno-politický problém, ktorým je kríza ohľadne Iraku.
Konkrétnym záverom rokovaní sa stala ústna dohoda predsedov vlád o preskúmaní možností spolupráce medzi DK a SR v oblasti prílevu ďalších priamych zahraničných investícií na Slovensko a rozvoja cestovného ruchu, osobitne kúpeľníctva a rekreačnej turistiky. Obaja premiéri sa ubezpečili, že s podnetom k preskúmaniu možností v tejto sfére oslovia príslušné rezorty.