Zasadnutie Európskej rady v Bruseli 15. a 16. júna 2006

Európska rada (ER) zasadala v Bruseli 15. a 16. júna 2006. Ťažiskovou témou rokovaní bola problematika smerovania EÚ. Zasadnutie ER sa venovalo otázkam budúcnosti EÚ, obdobiu reflexie, národným debatám, transparentnosti EÚ a subsidiarite. Rada ďalej prerokovala podporu slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, podporu európskeho spôsobu života v globalizovanom svete, zlepšenie efektivity a súdržnosti európskej vonkajšej politiky, problematiku rozširovania a vonkajších vzťahov. V rámci zasadnutia ER sa ministri zahraničných vecí EÚ separátne zaoberali otázkami Srbska a ilegálnej migrácie.
 
Priebeh rokovaní možno označiť za nekontroverzný.

Zasadnutiu predchádzalo vystúpenie J. Borrella, predsedu Európskeho parlamentu (EP), po ktorom nasledovala výmena názorov. J. Borrell vyjadril obavy zo stavu, v akom sa únia nachádza. Podľa jeho názoru bude potrebné pokračovať v ratifikácii ústavnej zmluvy, v určitom okamihu však bude treba vyhlásiť proces za uzavretý. Vyslovil sa za zachovanie inštitucionálneho modelu stanoveného ústavnou zmluvou. EP je proti aplikácii elementov zmluvy. Predseda EP je za vybudovanie ambicióznejších politík so súčasnou podobou európskych inštitúcií a nástrojov pod heslom „Európa projektov a projekt pre Európu“. J. Borrell následne spomenul rozhodnutie Európskeho súdneho dvora vo veci „Záznamy podľa mena cestujúceho – Passenger name records“, ocenil aktivity rakúskeho predsedníctva v oblasti transparentnosti a väčšom zapojení národných parlamentov do európskeho rozhodovacieho procesu.

*  *  *

Pokračovanie reformy: ústavná zmluva

Ústrednou témou zasadnutia ER bolo vyhodnotenie uplynulého obdobia reflexie. ER zaviedla nový prístup – tzv. dvojkoľajový prístup (twin track approach), ktorý znamená, že okrem snahy vyriešiť ústavnú / inštitucionálnu otázku sa únia sústredí na konkrétne projekty, ktoré budú reagovať na potreby a obavy občanov EÚ.

Európska rada sa zhodla na indikatívnom zozname projektov plánovaných do roku 2010. Medzi inými ide o posilnenie transparentnosti, zlepšenie konzulárnej spolupráce, rozvoj európskej energetickej politiky, rozšírenie Schengenského priestoru či zvýšenie miery rozvojovej pomoci.

Predstavitelia členských krajín EÚ sa ďalej dohodli, že 25. marca 2007 bude v Berlíne pri príležitosti 50. výročia podpisu Rímskych zmlúv prijatá politická deklarácia krajín EÚ (historická obdoba Messinskej deklarácie), ktorá pripomenie hodnoty únie a potvrdí spoločný záväzok na ich plnenie.

SR pozitívne vníma snahu o oživenie podpory občanov pre európsky projekt cestou konkrétnych návrhov a projektov zameraných na riešenie konkrétnych problémov bežných občanov únie. Taktiež podporuje prijímanie nevyhnutných inštitucionálnych zmien nenarúšajúcich koncept ústavnej zmluvy a obmedzenú revíziu existujúcich zakladajúcich zmlúv, ktorá by zabezpečila prispôsobenie súčasného právneho a inštitucionálneho rámca EÚ novým požiadavkám.

Pokiaľ ide o ústavnú zmluvu, Európska rada stanovila časový rámec, pričom proces bude mať dve etapy. V prvej fáze predloží nemecké predsedníctvo v prvom polroku 2007 hodnotiacu správu, ktorá bude slúžiť ako základ diskusie pre ďalšie rozhodnutie týkajúce sa pokračovania ústavného procesu. Následné kroky bude potrebné uskutočniť najneskôr v druhej polovici roku 2008 počas francúzskeho predsedníctva.

SR presadzovala explicitnejšiu formuláciu záverov ER k pokračovaniu reformy EÚ a ratifikácie ústavnej zmluvy, najmä apelu na krajiny, ktoré zmluvu neratifikovali. Výsledný kompromisný text je však akceptovateľný a vyjadruje nádej, že proces bude dokončený v súlade so závermi ER z júna 2005. 

Rozširovanie

ER sa zhodla, že pri ďalších etapách rozširovania bude EÚ klásť väčší dôraz na schopnosť prijímať nových členov. Európska komisia vypracuje do jesene tohto roku analýzu tzv. absorpčnej schopnosti únie, pričom do úvahy vezme organizačné, finančné a inštitucionálne aspekty a taktiež názor verejnosti. Požiadavka niektorých starých členských krajín EÚ, aby sa absorpčná schopnosť stala ďalším predvstupovým kritériom pre kandidátske krajiny, nebola schválená. Závery ER iba pripomínajú, „že tempo rozširovania musí zohľadniť absorpčnú schopnosť únie.“

Predstavitelia členských krajín vyjadrili presvedčenie, že sa Bulharsku a Rumunsku podarí prekonať nedostatky a vstúpiť do únie v naplánovanom termíne 1. januára 2007 pri splnení požadovaných podmienok a prijali samostatné pasáže textu k Chorvátsku a Turecku. ER zopakovala svoj záväzok a potvrdila perspektívu členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu. 

SR sa zasadzovala za explicitnú zmienku o európskej perspektíve susedných krajín východnej Európy, v tejto otázke sa však nepodarilo dosiahnuť konsenzus.

V súvislosti s diskusiou o budúcom rozširovaní EÚ zdôraznila SR potrebu viesť serióznu debatu o Srbsku. SR vychádza z predpokladu, že je potrebné zvoliť citlivý prístup, pred nadchádzajúcimi voľbami podporiť občiansku spoločnosť a jednoznačne vyjadriť záujem EÚ pomôcť Srbsku.

Schengenský priestor

Pre nové členské krajiny bola podstatná diskusia o rozšírení Schengenského priestoru. SR sa zasadzovala za urýchlené riešenie technických problémov, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť náš vstup do Schengenského priestoru v plánovanom termíne. Táto skutočnosť bola zohľadnená v záveroch ER a predstavitelia členských krajín potvrdili, že Schengenský priestor by mal byť rozšírený o nové členské krajiny na budúci rok.

EÚ sa musí sústrediť najmä na implementáciu Schengenského acquis, na vytvorenie Schengenského informačného systému druhej generácie a Vízového informačného systému a na prijatie legislatívnych opatrení vo vzťahu k hraničnej kontrole a policajnej spolupráci, aby boli včas splnené podmienky rozšírenia Schengenského priestoru. Je potrebné vybudovať spoločné centrá na vydávanie víz, zintenzívniť policajnú spoluprácu, najmä zvýšením úlohy Europolu, dosiahnuť pokrok v práci na zjednodušení vízových postupov a dohôd o readmisii a posilniť praktickú spoluprácu pri príprave spoločného európskeho azylového systému.

Ilegálna migrácia

Ministri zahraničných vecí na separátnom zasadnutí diskutovali o ilegálnej migrácii v súvislosti s pripravovanou ministerskou konferenciou o migrácii a rozvoji, ktorá sa uskutoční v 10. – 11. júla 2006 v marockom Rabate. Bol schválený návrh na vytvorenie dostatočných dozorných kapacít na námorných hraniciach. 

SR svojim partnerom pripomenula, aby EÚ nezabúdala na nelegálnu migráciu spoza východnej hranice EÚ a zdôraznila potrebu riešiť problematiku migrantov čo najbližšie k regiónom ich pôvodu. 

Ostatné

Európa načúva – národné diskusie v období reflexie

ER ocenila iniciatívy členských štátov, ktoré členské krajiny podnikli v súvislosti s prebiehajúcim obdobím reflexie. Taktiež privítala aktivity EK uskutočnené od júna 2005, obzvlášť príspevok EK Agenda občanov pre Európu. ER vyhodnotila uplynulé obdobie reflexie na základe informácií členských štátov o národných diskusiách. Hoci u časti európskych občanov pretrvávajú určité obavy, možno vo všeobecnosti konštatovať celoplošnú podporu európskemu projektu. Občania vidia pridanú hodnotu EÚ v zabezpečení mieru, stability, prosperity a bezpečnosti.

Energetika

Intenzívna debata prebehla ku časti o energetickej politike. Hlavy štátov a vlád privítali dokument EK, ktorý je základom pre vonkajšiu politiku vedenú v duchu solidarity a zameranú na zabezpečenie spoľahlivých, dostupných a udržateľných energetických dodávok do únie. EK pripraví dohodu o energetike s Ruskom. Členské krajiny sa ďalej zhodli, že pri tvorbe zahraničnej energetickej politiky budú využívané aj nástroje Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a Európskej politiky bezpečnosti a obrany. Predstavitelia členských štátov vyjadrili podporu infraštruktúrnym projektom, ktoré umožnia vybudovať nové tranzitné a dodávateľské siete, zdôraznili potrebu diverzifikovať energetické zdroje a podporovať využívanie obnoviteľných zdrojov energie. ER pripomenula, že každý členský štát má právo zvoliť si vlastný „energetický mix“. Pri infraštruktúrnych projektoch je zdôraznená požiadavka na kompatibilitu so životným prostredím. 

Zlepšenie fungovania únie

ER na júnovom zasadnutí schválila celkovú politiku transparentnosti, ktorá prezentuje odhodlanie únie zapojiť občanov do rozhodovacích procesov, umožňuje uskutočniť jednu z najdôležitejších reforiem aj na základe existujúceho právneho rámca a bude mať pozitívny vplyv na efektivitu práce Rady.

ER taktiež privítala iniciatívu rakúskeho predsedníctva, na ktorej základe sa 18. – 19. apríla 2006 v rakúskom St. Pöltene uskutočnila konferencia o subsidiarite. Cieľom konferencie bolo iniciovať debatu o lepšom rozdelení kompetencií a práce medzi EÚ na jednej strane a národnou, resp. regionálnou úrovňou na strane druhej, a taktiež o politike orientovanej na občana. ER vyzvala nasledujúce predsedníctva, aby preskúmali idey, ktoré vzišli z tejto konferencie. Taktiež bola presadená idea, aby národné parlamenty pri monitorovaní princípu subsidiarity posilnili spoluprácu v rámci Konferencie výborov pre európske záležitosti.

V článku o zjednodušení legislatívy (better regulation) ER vyzvala členské štáty, aby na vnútroštátnej úrovni znížili administratívne zaťaženie podnikov aj prostredníctvom národných programov reforiem.

Lisabonská stratégia

Európska rada:

•	privítala dohodu o smernici o službách a vyzvala na urýchlené ukončenie legislatívneho procesu;
•	pripomenula význam transparentného regulačného prostredia na vnútornom trhu a privítala zámer EK na jeho komplexné preskúmanie, na ktorého základe by mali byť vypracované konkrétne návrhy na jeho dobudovanie;
•	privítala zámer EK zhodnotiť sociálnu realitu v EÚ. EK, ER a EP by mali venovať náležitú pozornosť sociálnemu vplyvu európskych právnych predpisov;
•	zdôraznila potrebu investovať do znalostí a inovácie a privítala dohodu o Programe pre konkurencieschopnosť a inováciu;
•	vyzvala členské štáty, aby presadzovali modernizáciu, reštrukturalizáciu a inováciu v sektore vysokoškolského vzdelávania;
•	očakáva od EK formálny návrh na zriadenie Európskeho technologického inštitútu na jeseň 2006.

Klimatické zmeny

ER priznala, že klimatické zmeny predstavujú vážny globálny problém, ktorý vyžaduje dlhodobé riešenie. Rada podporuje prehodnotenie záväzkov po roku 2012 (po skončení prvého kjótskeho obdobia), aby sa na znižovaní koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére podieľalo čo najviac krajín s rozvinutým, prípadne s rozvíjajúcim sa priemyslom. V tomto zmysle ER požiadala EK o predloženie hodnotenia doterajších skúseností s európskou schémou obchodovania s emisiami skleníkových plynov vrátane návrhu na zlepšenie.

Trvalo udržateľný rozvoj

ER prijala obnovenú Stratégiu EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj (dokument č. 10117/06). ER pripomenula, že trvalo udržateľný rozvoj znamená uspokojenie potrieb súčasnej generácie bez toho, aby sa ohrozilo uspokojenie potrieb generácií budúcich. Je založený na demokracii, rodovej rovnosti, solidarite, právnom štáte a dodržiavaní základných ľudských práv. Trvalo udržateľný rozvoj je o zachovaní kapacity Zeme udržiavať život v celej jeho rozmanitosti. Za týmto účelom podporuje vysokú úroveň ochrany životného prostredia.  

Eurozóna

ER schválila vstup Slovinska do eurozóny od 1. januára 2007. Slovinsko sa stane prvou krajinou z nových členských štátov EÚ, ktorá zavedie spoločnú menu. Rada taktiež ocenila snahy Litvy na začlenenie do eurozóny. Analýzy  EK  a Európskej centrálnej banky o stave konvergencie potvrdili, že Litva ešte nespĺňa kritérium cenovej stability, ktoré je nevyhnutnou podmienkou pre zavedenie eura, a preto sa nemení štatút Litvy ako členského štátu s výnimkou od 1. januára 2007 (štatút s výnimkou je termín pre štáty, ktoré ešte nemajú zavedené euro, ale sú členmi EÚ aj menovej únie).

Vonkajšie vzťahy

ER potvrdila dôležitosť európskej susedskej politiky, ktorú vníma ako nástroj na  posilňovanie spolupráce s jej susedmi a rozširovanie priestoru prosperity, stability a bezpečnosti za hranice EÚ. Cieľom európskej susedskej politiky je podporovať politické a hospodárske reformy susedských krajín na základe partnerstva a spoločných hodnôt. 

Hlavy štátov a vlád prijali vyhlásenia o západnom Balkáne, Iráne, Iraku, Afrike, Libanone a Východnom Timore a mierovom procese na Blízkom východe, v  ktorého rámci predstavitelia členských štátov schválili dočasný medzinárodný mechanizmus o obnovení finančnej pomoci Palestínčanom. Prostredníctvom mechanizmu, ktorý vypracovala Európska komisia po konzultáciách v rámci EÚ a s členmi Kvarteta, významnými darcami, medzinárodnými finančnými inštitúciami a partnermi v regióne, bude pomoc poskytovaná priamo palestínskemu ľudu.

Hodnotenie výsledkov summitu niektorými členskými krajinami

Poľsko

Z pohľadu Poľska patrí medzi najdôležitejšie závery júnového zasadnutia ER zamedzenie podpory projektov na diverzifikáciu dodávok energonosičov, ktoré nie sú v súlade so záujmami všetkých členských krajín, predĺženie obdobia reflexie a nesúhlas európskych lídrov s tým, aby sa problematika absorpčnej kapacity stala ďalším predvstupovým kritériom. Zo záverov summitu predseda vlády K. Marcinkiewicz vyzdvihol súhlas európskych predstaviteľov s poľským návrhom na doplnenie znenia záverov, týkajúceho sa podpory EÚ infraštruktúrnym projektom, ktorých cieľom je diverzifikácia importných trás energonosičov. EÚ by mala podporovať iba projekty, ktoré sú v súlade so záujmami všetkých členských štátov a nie sú voči nim namierené. Závery boli na žiadosť Poľska doplnené práve o formuláciu, že každý projekt novej trasy dodávok energetických surovín musí byť v záujme všetkých krajín EÚ.

Francúzsko

Francúzsko ocenilo priestor, ktorý bol venovaný tzv. Európe projektov, osobitne v otázke kapacity odpovede EÚ na medzinárodné krízy, v probléme imigrácie a v energetickej politike EÚ. V inštitucionálnej oblasti Francúzsko pozitívne vníma predĺženie obdobia reflexie. Obzvlášť dôležitým momentom je, že sa konkrétne kroky týkajúce sa ústavného procesu budú uskutočňovať v 2. polovici 2008, keď bude Francúzsko predsedníckou krajinou EÚ. Francúzsko privítalo prijatie princípu inštitucionálnych zlepšení fungovania EÚ v rámci existujúcich zmlúv. Krajina víta konštatovanie, že rozširovanie EÚ musí brať do úvahy absorpčnú schopnosť a analýza absorpčnej kapacity musí zahŕňať aj názor verejnosti. Prezident J. Chirac však zdôraznil, že nejde o nové kritérium rozširovania a nespochybňuje existujúce kodanské kritériá. J. Chirac pripomenul dôležitosť ministerskej euro-africkej konferencie o migrácii a rozvoji, ktorá sa bude konať v júli 2006 v marockom Rabate.

Maďarsko

Zasadnutie ER charakterizoval predseda vlády F. Gyurcsány ako bezproblémové. V nadväznosti na ďalší osud ústavnej zmluvy informoval, že sa členské krajiny dohodli na vypracovaní vyhlásenia o základných hodnotách EÚ. Pokiaľ ide o problematiku ďalšieho rozširovania EÚ označil  premiér F. Gyurcsány vstup Bulharska a Rumunska do EÚ v roku  2007 za realitu. Aj na základe maďarského návrhu nebolo do záverečného dokumentu zapracované ustanovenie o absorpčnej kapacite EÚ ako novom kritériu pre krajiny uchádzajúce sa o členstvo v EÚ. V súvislosti so vstupom Maďarska do Schengenského priestoru F. Gyurcsány konštatoval bezproblémový priebeh prípravy na vstup zo strany Maďarska. Za najdôležitejšie považuje, aby technické problémy nezmarili plánovaný termín vstupu Maďarskej republiky do Schengenského priestoru (október 2007). O situácii v Srbsku informovala ministerka zahraničných veci Maďarska K. Gönczová. Pomoc Srbsku si ministerka predstavuje napr. vo forme liberalizácie vízového režimu. Je nepochybné, že základnou podmienkou obnovenia rokovaní s EÚ však je spolupráca Belehradu s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY).

Nemecko

Nemecko je s výsledkami ER spokojné. Závery ER mu dávajú mandát na riešenie ratifikačného procesu ústavnej zmluvy. Krajina predovšetkým víta, že žiadna členská krajina EÚ nespochybnila potrebu pokračovať v hľadaní odpovede na ratifikáciu ústavnej zmluvy v jej aktuálnom znení. 

Portugalsko

Portugalsko je spokojné s výsledkami zasadnutia ER a privítalo text záverov týkajúci sa ústavnej zmluvy. Portugalskí predstavitelia sa však v  hodnotení ER sústredili najmä na organizáciu 2. summitu EÚ – Afrika, ktorý má byť čo najskôr usporiadaný v Lisabone. Jednou z hlavných oblastí portugalského záujmu bol Východný Timor. Predseda vlády J. Socrates privítal prijatie vyhlásenia ER k situácii vo Východnom Timore, ktorého text bol predložený portugalskou delegáciou. Deklarácia vyzýva na ukončenie násilia, pripomína potrebu dosiahnuť novú dohodu o posilnenom mandáte OSN a víta humanitárnu pomoc Európskej komisie krajine.

Dánsko

Dánsko je v hodnotení zasadnutia ER pragmatické. Za najdôležitejšiu považuje všeobecne zdieľanú zhodu na potrebe realizácie konkrétnych projektov. Rozhodnutie o predĺžení obdobia reflexie bolo za danej situácie tým správnym, hoci nemusí garantovať dosiahnutia riešenia. Dánsko sa však nebude o ratifikáciu pokúšať, pokiaľ osud ústavnej zmluvy nebude vyjasnený. Pretrvávajúci stav by podľa dánskych predstaviteľov mohol znamenať negatívny výsledok dánskeho referenda.

Česko

Delegáciu Českej republiky na zasadnutí ER viedol prezident V. Klaus, ktorý hodnotil výsledky summitu skepticky. Summit nemal podľa neho dramatický priebeh. So sklamaním skonštatoval, že „eurooptimisti“ prezentovali možnosť zavŕšenia ratifikačného procesu ústavnej zmluvy. Negatívny výsledok procesu považuje prezident za objektívnu realitu – Holandsko a Francúzsko v rámci ratifikačného procesu zaujali objektívne a legitímne stanovisko. 

Grécko

Grécki predstavitelia vyjadrili uspokojenie nad výsledkami júnového zasadnutia EÚ. Grécko podporuje predĺženie obdobia reflexie a snaží sa zachovať ústavnú zmluvu v jej súčasnej podobe, preto súhlasilo s predĺžením obdobia ratifikácie. Taktiež podporuje tzv. Európu projektov. Prednostnú pozornosť venuje grécka strana záverom súvisiacim s procesom ďalšieho rozširovania EÚ, osobitne vo vzťahu k Turecku. Grécky predseda vlády C. Karamanlis vyjadril uspokojenie so závermi ER týkajúcimi sa Turecka, pričom zvýraznil dva prvky. Podčiarkol, že ER vyzvala Turecko dosiahnuť ďalší pokrok v napĺňaní kritérií stanovených úniou, pričom zdôraznil, že tieto zahrňujú prísľub udržiavania dobrých susedských vzťahov. Závery ER taktiež obsahujú výzvu adresovanú Turecku vyhnúť sa akejkoľvek akcii, ktorá by negatívne ovplyvnila mierový spôsob riešenia rozdielov. 

Litva
Hlavným cieľom litovskej delegácie bolo obhájiť ašpirácie Litvy na skorý vstup do eurozóny. Z výsledku – neodporučenia vstupu od 1. 1. 2007 vládne na MZV Litvy sklamanie. Podarilo sa však dosiahnuť aspoň minimálny cieľ - do záverečného protokolu zo Summitu (aj keď nie do záverov ER) zaradiť spojený návrh nových ČK na rokovania EÚ o interpretácii konvergenčných kritérií. Litva si udržiava nádej na vstup do eurozóny už od ďalšieho termínu – 1. 1. 2008. Litva cíti rozpory v názoroch v rámci EÚ, predovšetkým medzi „starými“ a „novými“ členskými krajinami na energetickú politiku EÚ voči Rusku. Téma má minimálne 2 aspekty: vonkajší (EÚ nehovorí jednotným hlasom s Ruskom ako principiálnym dodávateľom energií do EÚ) a vnútorný (EÚ nemá vnútornú koncepciu energetickej politiky). Litva je sklamaná z vývoja okolo ústavnej zmluvy, napriek skepticizmu ale verí, že sa fínskemu predsedníctvu podarí presvedčiť ďalšie krajiny, aby ratifikovali pôvodnú ústavnú zmluvu, čoho následkom by mohlo byť, že nový projekt by sa nemusel od pôvodného priveľmi odlišovať. 

Spojené kráľovstvo

Podľa ministra pre Európu G. Hoona musí EÚ čo najrýchlejšie prekonať súčasnú situáciu a myslieť dopredu. Budúcnosť ústavnej zmluvy v Spojenom kráľovstve vidí G. Hoon vo vypustení slova „ústava“. Spojené kráľovstvo rešpektuje, že niektoré členské krajiny už zmluvu ratifikovali. O spôsobe ako sa vyrovnať so súčasnou negáciou ústavnej zmluvy britská administratíva ešte nerozhodla. Podľa G. Hoona bude pravdepodobne potrebné počkať na výsledky francúzskych prezidentských volieb. Taktiež zdôraznil, že nemožno čakať na umelé dátumy a rozhodnutie, čo s ústavnou zmluvou a EÚ, je potrebné prijať relatívne rýchlo.

	Pre Spojené kráľovstvo je rozhodujúca implementácia konkrétnych politík a realizácia agendy z Hampton Court. V krátkodobom horizonte to sú energetika, spravodlivosť a vnútorné záležitosti a klimatické zmeny.

Slovinsko

Slovinsko vyjadrilo spokojnosť so závermi ER, osobitne s odporučením ER na vstup Slovinska do eurozóny 1. januára 2007. ER podporila vo svojich záveroch viaceré argumenty Slovinska v prospech ďalšieho rozširovania EÚ.