Úvod

	Na základe uznesenia vlády SR č. 584 zo dňa 7.7.1999 sa predkladá „Komplexná správa o stave daňových a colných nedoplatkov k  31.12.2001 vrátane vyhodnotenia prijatých opatrení“.

Vývoj daňových a colných nedoplatkov za roky 1993-2001 v porovnaní s vývojom príjmov štátneho rozpočtu z daní a cla 

	Od zavedenia daňovej reformy, t.j. od roku 1993 predstavujú príjmy štátneho rozpočtu z daní a cla a celkové nedoplatky tieto hodnoty:

Rok	Príjmy
ŠR z daní
a cla
v mld. Sk
v
danom
roku	Príjmy
ŠR z daní
a cla
v mld. Sk
kumula-
tívne	Celkové
nedoplatky
v mld. Sk
kumulatívne	Z toho:
daňové
nedoplatky
v mld. Sk
	
colné
nedoplatky
v mld. Sk	Vymožené
nedoplatky
v mld. Sk

	Podiel
celkových
nedoplatkov
na  kumulatívnych príjmoch
v %	Podiel
vymožených nedoplatkov na
celkových
nedoplatkoch
v %	
						Daňové
v danom roku	Colné
v danom roku			
1993	86,7	86,7	16,6	16,6	0,0	2,3	-	19,2	13,9	
1994	110,6	197,3	17,9	13,8	4,1	3,1	-	9,1	17,3	
1995	136,4	333,7	20,1	16,7	3,4	6,1	0,7	6,0	33,8	
1996	140,1	473,8	20,1	17,2	2,9	6,3	0,7	4,2	34,8	
1997	145,5	619,3	28,7	25,0	3,7	8,9	0,8	4,6	33,8	
1998	153,0	772,3	38,7	34,6	4,1	11,9	0,3	5,0	31,6	
1999	 160,4	932,7	        56,4	        52,0	          4,4	   16,9	  1,4	6,1	            32,5	
2000	173,8	1106,5	        67,5	        62,9	          4,6	   16,6	  0,3	6,1	            25,0	
2001	165,0	1271,5	        74,7	        68,6	          6,1	   15,4	  0,3	5,9	            21,0	

	K uvedenému prehľadu je potrebné uviesť tú skutočnosť, že kým plnenie daňových a colných príjmov sa hodnotí v ročných reláciách, t.j. za rozpočtované obdobie, ktorým je kalendárny rok, daňové a colné nedoplatky je údaj kumulatívny, t.j. údaj, ktorý k určitému obdobiu zahŕňa stav od začiatku jeho sledovania, t.j. v predkladanej správe od 1.1.1993 do 31.12.2001. Z uvedeného vyplýva aj výpočet podielu celkových nedoplatkov na príjmoch štátneho rozpočtu z daní a cla.

	Skutočné príjmy štátneho rozpočtu z daní a cla za roky 1993-2001 dosiahli sumu 1271,5 mld. Sk. Za rovnaké obdobie daňové a colné nedoplatky dosiahli sumu 74,7 mld. Sk. Ich podiel na príjmoch štátneho rozpočtu z daní a cla je 5,9 %.

	Celkové nedoplatky k 31.12.2001 vyjadrujú stav, v ktorom sú zahrnuté daňové nedoplatky v sume 68,6 mld. Sk a colné nedoplatky v sume 6,1 mld. Sk.

I. Štruktúra nedoplatkov

	Podľa platnej právnej úpravy správca dane (daňové úrady) a cla (colné úrady) vykazuje daňové nedoplatky a colné nedoplatky, ktoré tvoria:

u daňových nedoplatkov:
-	daň priznaná daňovým subjektom, ale neuhradená, prípadne uhradená čiastočne,
-	vyrubený rozdiel dane správcom dane na základe kontroly, ale daňovým subjektom neuhradený, prípadne uhradený čiastočne,
-	vyrubené sankcie správcom dane (pokuty, penále, zvýšenie dane) za jednotlivé druhy daní, ale daňovým subjektom neuhradené, prípadne uhradené čiastočne, 
-	vyrubené úroky, ale neuhradené, prípadne uhradené čiastočne,

u colných nedoplatkov:
-	vymeraný colný dlh, ktorý pozostáva z cla, dovoznej prirážky, dane z pridanej hodnoty,
-	úroky z omeškania úhrady colného dlhu, 
-	spotrebná daň.

Možno konštatovať, že hoci celkové daňové a colné nedoplatky majú vzrastajúcu tendenciu, bol zaznamenaný mierny pokles ich podielu na kumulatívnych daňových a colných príjmoch.

II. Daňové nedoplatky

	Z celkovej sumy 68,6 mld. Sk daňových nedoplatkov tvoria nedoplatky na daniach 64,3 %, čo je 44,1 mld. Sk a nedoplatky na sankciách 35,7 %, čo je 24,5 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka došlo k nárastu daňových nedoplatkov o 5,7 mld. Sk, z toho na daniach o 3,9 mld. Sk a na sankciách o 1,8 mld. Sk.

Prehľad o daňových nedoplatkoch podľa jednotlivých druhov daní v členení na nedoplatky na daniach a nedoplatky na sankciách k 31.12.2001 je v prílohe č.1.

	Podstatnú časť daňových nedoplatkov, t. j.  92,4 % predstavujú daňové nedoplatky na daniach daňovej sústavy platnej od 1.1.1993 a  zvyšok 7,6 % nedoplatky na daniach daňovej sústavy platnej do 31.12.1992. 

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka vývoj daňových nedoplatkov podľa jednotlivých druhov daní bol nasledovný:

							         		                 v mil. Sk
Druh dane	k 31.12.2000	k 31.12.2001	Rozdiel 
2001-2000	
Daň z obratu	1 866 	1 850	-16	
Odvod z objemu miezd	690	711	21	
Dôchodková daň	892	847	-45	
Daň z príjmov obyvateľstva	707	645	-62	
Ostatné *	1 558	1 158	  -400	
Spolu nedoplatky na daniach platných do 31.12.1992	5 713	5 211	-502	
Daň z príjmov fyzických osôb	7 962	8 751	789	
Daň z príjmov právnických osôb	9 881	11 316	1 435	
Daň z pridanej hodnoty	28 491	32 151	3 660	
Spotrebné dane	7 580	7 377	-203	
Cestná daň	340	378	38	
Daň z dedičstva, darovania, prechodu a prevodu nehnuteľností	2 929	3 439	510	
Spolu nedoplatky na daniach platných od 1.1.1993	57 183	63 412	6 229	
Spolu nedoplatky na daniach	62 896	68 623	5 727	
* Ide o daňové nedoplatky na daniach platných do   31.12.1992  napr.: dovozná daň, odvod zo zisku, dovozná prirážka, dôchodková daň zo zahraničia vyberaná zrážkou, daň z objemu miezd, daň z objemu miezd od organizácií založených obcou,  poľnohospodárska daň z pozemkov, poľnohospodárska daň zo zisku, daň z príjmov obyvateľstva vyberaná zrážkou.	

Štruktúra daňových nedoplatkov na spotrebných daniach podľa jednotlivých druhov daní v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka bola nasledovná: 		            
         v mil. Sk		
Spotrebná daň	k 31.12.2000	k 31.12.2001	Rozdiel 2001- 2000	
Z uhľovodíkových palív a mazív	130	123	-7	
z liehu	6 855	6 686	-169	
z piva	436	409	-27	
z vína	145	144	-1	
z tabaku	14	15	1	
Spolu 	7 580	7 377	- 203	

Napriek pretrvávajúcim problémom v oblasti daňovej disciplíny z vyššie uvedenej tabuľky je zrejmé, že počnúc rokom 2001 dochádza k miernemu poklesu daňových nedoplatkov  na spotrebných daniach. Z tabuľky vyplýva, že najvyššie nedoplatky sú evidované na spotrebnej dani z liehu, ktoré tvoria až 90,6 % z celkových nedoplatkov evidovaných na spotrebných daniach; pričom až 61,2 % z týchto nedoplatkov (čo je 4,1 mld. Sk) tvoria štyria daňoví dlžníci, z toho na dvoch bol vyhlásený konkurz.

Tak ako k 31.12.2000 aj k 31.12.2001 najvyššie daňové nedoplatky sú na dani z pridanej hodnoty, ktoré tvoria až  46,8  % z celkových daňových nedoplatkov. 

Prehľad o daňových nedoplatkoch na dani z pridanej hodnoty podľa pásiem výšky daňových nedoplatkov v členení na právnické osoby a fyzické osoby je nasledovný:

Pásmo	Typ daňového dlžníka	Počet daňových dlžníkov	Suma daňového nedoplatku 
v mil. Sk	
Od 1 – 10 tis. Sk	FO	6 051	19,2	
	PO	3 849	13,1	
Nad 10 tis. – 100 tis. Sk	FO	5 732	220,0	
	PO	4 866	205,0	
Nad 100 tis. – 1 mil. Sk	FO	3 419	1 096,0	
	PO	5 689	2 135,0	
Nad 1 mil. – 10 mil. Sk	FO	752	1 946,0	
	PO	2 713	8 143,0	
Nad 10 mil. – 100 mil. Sk	FO	50	1 288,5	
	PO	429	10 800,0	
Nad 100 mil. – 500 mil. Sk	FO	0	0,0	
	PO	17	3 316,0	
Nad 500 mil. – 1 mld. Sk	FO	0	0,0	
	PO	3	1 776,5	
Nad 1 mld. Sk	FO	0	0,0	
	PO	1	1 192,2	
SPOLU 	FO	16 004	4 569,7	
	PO	17 567	27 580,8	
	FO+PO	33 571	32 150,5	

Na celkovej sume daňových nedoplatkov na dani z pridanej hodnoty sa podieľajú predovšetkým právnické osoby, za ktoré daňové nedoplatky predstavujú sumu 27,6 mld. Sk, čo je až 85,7 % z celkových daňových nedoplatkov na dani z pridanej hodnoty; daňové nedoplatky za fyzické osoby predstavujú sumu 4,6 mld. Sk, čo je 14,3 % z celkových daňových nedoplatkov evidovaných na dani z pridanej hodnoty.

	Z najväčších daňových dlžníkov evidovaných na dani z pridanej hodnoty (daňový nedoplatok nad 200 mil. Sk) bol na ôsmich vyhlásený konkurz, pričom v jednom prípade podal návrh na vyhlásenie konkurzu správca dane. V uvedených prípadoch správca dane zabezpečil daňové nedoplatky záložným právom. V prípade najväčšieho daňového dlžníka na dani z pridanej hodnoty, ktorý tvorí 3,7 % z daňových nedoplatkov evidovaných na dani z pridanej hodnoty, napriek vykonaným úkonom správcu dane, ktorý okrem už spomínaných záložných práv začal aj daňové exekučné konanie, v rámci ktorého vydal 10 exekučných príkazov na predaj nehnuteľností,  vykonal 6 dražieb a jeden predaj na základe ponuky, daňový nedoplatok sa správcovi dane nepodarilo vymôcť. Na daňový subjekt bol podaný návrh na vyhlásenie  konkurzu. Je potrebné poznamenať, že podľa platného zákona o konkurze a vyrovnaní, ako aj príslušných ustanovení zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov  a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov (ďalej len zákon o správe daní), ak bol na daňový subjekt vyhlásený konkurz alebo ak súd povolil daňovému subjektu vyrovnanie v čase od vyhlásenia konkurzu do zrušenia konkurzu  alebo po povolení vyrovnania, nemožno začať daňové konanie vrátane daňových exekučných konaní týkajúcich sa daňových pohľadávok vzniknutých pred vyhlásením konkurzu alebo pred povolením vyrovnania. Ak sa začalo daňové konanie vrátane daňového exekučného konania, tieto sa prerušujú. 
	
	Daňové úrady preverujú správnosť priznania dane daňových subjektov. Z nižšie uvedeného prehľadu vyplýva, že vyrubené rozdiely daní z daňových kontrol sa postupne znižujú, avšak u daňovej disciplíny daňových subjektov, predovšetkým z hľadiska platenia daní nemožno konštatovať jej podstatné zlepšenie.

Počet vykonaných daňových kontrol	1 9 9 8	1 9 9 9	2 0 0 0	2 0 0 1	
daňová kontrola: - daň z príjmov
                            - DPH
                            - spotrebné dane                   	27 837
35 395
3 253	22 933
37 037
2 876	16 535
28 421
2 210	18 251
31 246
  1 670	
z toho: 
- kontrola nadmerného odpočtu DPH
- kontrola nárokov na vrátenie spotrebnej dane 
	
21 734
  1 222	
25 086
 1 239	
17 186 
     707	
14 905
     821	

	V údajoch za roky 1999 a 2000 nie sú uvedené komplexné kontroly. V roku 1999 bolo vykonaných 1 570 komplexných kontrol a v roku 2000 bolo vykonaných 3 070 komplexných kontrol na všetkých druhoch daní. V roku 2001 sú komplexné kontroly zahrnuté vo vykázaných kontrolách. K poklesu počtu vykonaných daňových kontrol v roku 2000 v porovnaní s rokom 1999 došlo z dôvodu, že daňové kontroly v roku 2000 boli vykonávané predovšetkým u veľkých daňových subjektov.

Vyrubený rozdiel dane
											       v tis. Sk
	
daň z príjmov fyzických osôb	z toho:
daň z príjmov zo závislej činnosti	
daň z príjmov právnických osôb	
daň z pridanej hodnoty	
spotrebné dane	

S p o l u 	
1998
predpis
platba	
1 331 902
   604 121	
1 052 647
   506 338	
1 941 185
   502 458	
  851 983
  257 342	
-	80 832
-	90 927	
4 044 238
1 272 994	
1999
predpis
platba	
1 826 725
1 375 262	
1 482 203
1 284 300	
2 011 842
   719 354	
1 142 800
   274 667	
  413 805
      2 831	
5 395 172
2 372 114	
2000
predpis
platba	
   698 607
   196 285	
   380 736
   104 341	
1 324 579
   651 612	
2 691 315
1 644 570	
- 225 309
      9 428	
4 489 192
2 501 895	
2001
predpis
platba	
   384 289
   153 659	
     44 657
     95 976	
   907 814
   769 499	
1 465 964
   443 109	
      8 122
      5 464	
2 766 189
1 371 731	

1) Vymáhateľné daňové nedoplatky

	Z celkových daňových nedoplatkov po odpočítaní nevymožiteľných daňových nedoplatkov a daňových pohľadávok prihlásených do konkurzného konania a vyrovnacieho konania zvyšok tvoria vymáhateľné daňové nedoplatky. 

K 31.12.2001 vymáhateľné daňové nedoplatky predstavujú 30,2 mld. Sk, z toho na daniach 18,3 mld. Sk a  na sankciách 11,9 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka došlo k nárastu vymáhateľných daňových nedoplatkov o 1,1 mld. Sk, z toho na daniach došlo k poklesu o 0,8 mld. Sk a na sankciách došlo k nárastu o 1,9 mld. Sk. 	

	Podrobnejšie členenie vymáhateľných daňových nedoplatkov na daniach a sankciách k 31.12.2001 je uvedené v prílohe č. 2.

a)	Vymáhateľné daňové nedoplatky podľa jednotlivých druhov daní
											    v mld. Sk
Druh dane	Stav k 31.12.2001	
Vymáhateľné daňové nedoplatky na daniach platných do 31.12.1992 	1,1	
Vymáhateľné daňové nedoplatky na daniach platných od 1.1.1993	29,1	
Z toho: - daň z príjmov fyzických osôb	5,3	
            - daň z príjmov právnických osôb	7,2	
            - daň z pridanej hodnoty	14,3	
            - spotrebné dane	0,6	
            - cestná daň	0,2	
            - daň z dedičstva, darovania, prevodu a prechodu nehnuteľností	1,5	
Vymáhateľné daňové nedoplatky spolu	30,2	

b) Vymáhateľné daňové nedoplatky podľa právnej formy daňových dlžníkov

	Jednotlivé skupiny daňových dlžníkov sa z hľadiska ich právnej formy podieľali na vymáhateľných daňových nedoplatkoch nasledovne:

Podiel        v  absolútnej sume                                                                                                           v  %                                         v mld. Sk
-	spoločnosti s ručením  
obmedzeným	52,0	15,7	
-    fyzické osoby	23,8	7,2	
-    akciové spoločnosti	12,3	3,7	
-    štátne podniky	2,3	0,7	
-    družstvá	1,0	0,3	
-    ostatné	8,6	2,6	
Spolu:	100,0	30,2	

	Na zabezpečenie a vymoženie daňových nedoplatkov správca dane vykonáva úkony, ktoré mu umožňuje zákon o správe daní. Zasiela výzvy na zaplatenie, vykonáva osobné pohovory s daňovými dlžníkmi, zabezpečuje daňové nedoplatky, resp. zabezpečuje úhradu na nesplatnú alebo nevyrubenú daň. Ďalej  využíva všetky spôsoby vymáhania daňových nedoplatkov, ktoré mu umožňuje zákon o správe daní. 

Vymáhanie daňových nedoplatkov

Prehľad o vývoji daňových nedoplatkov v jednotlivých rokoch 1993 až 2001a prehľad o vymožených daňových nedoplatkoch: 
Rok	Nárast daňových nedoplatkov v jednotlivých rokoch neznížený o  vymožené nedoplatky 	Vymožené daňové nedoplatky v jednotlivých rokoch 
	Nárast/pokles daňových nedoplatkov  v jednotlivých rokoch	Daňové nedoplatky 
evidované
kumulatívne
znížené o vymožené daňové nedoplatky 	
1993	2,3	2,3	0,0	16,6	
1994	0,3	3,1	-2,8	13,8	
1995	9,0	6,1	2,9	16,7	
1996	6,8	6,3	0,5	17,2	
1997	16,7	8,9	7,8	25,0	
1998	21,5	11,9	9,6	34,6	
1999	34,3	16,9	17,4	52,0	
2000	27,5	16,6	10,9	62,9	
2001	21,1	15,4	5,7	68,6	

										v mld. Sk

Ako z uvedeného prehľadu vyplýva, daňové úrady za roky 1993 až 2001 vymohli daňové nedoplatky v sume 87,5 mld. Sk, čo je 56,1 % z celkových daňových nedoplatkov (156,1 mld. Sk), ktoré za uvedené obdobie vznikli. 

	V roku 2001 bolo zaslaných celkom 77 668 výziev na zaplatenie daňových nedoplatkov, v ktorých boli daňoví dlžníci vyzvaní na zaplatenie daňových nedoplatkov v celkovej výške 9 601 mil. Sk. Skutočne uhradená suma na základe výziev je 2 020 mil. Sk, čo je 21,0 % z vymáhanej sumy. 

	Na základe opakovaných výziev zaslaných v predchádzajúcom roku bolo uhradené  0,8 mil. Sk.
	
	Na zabezpečenie a vymoženie daňových nedoplatkov boli vykonané viaceré úkony.   V roku 2001 bolo vydaných 7 921 rozhodnutí o určení záložného práva, ktorými boli zabezpečené daňové nedoplatky vo výške 8 190 mil. Sk. Zaplatený nedoplatok na základe záložného práva je vo výške  2 069 mil. Sk. Okrem uvedených rozhodnutí však ostávajú v platnosti aj rozhodnutia o určení záložného práva vydané v predchádzajúcich rokoch.

	V hodnotenom období vydali správcovia dane na vymáhanie daňových nedoplatkov spolu  22 577 daňových exekučných výziev a exekučných príkazov na sumu 9 947 mil. Sk, z čoho zaplatená a vymožená suma predstavuje 1 856 mil. Sk. Na zrážky zo mzdy  a iné príjmy bolo vydaných 2 236 exekučných príkazov na vymáhanú sumu 200,8 mil. Sk; skutočne bola vymožená suma 22,1 mil. Sk, čo je 11,0 % z vymáhanej sumy. Na prikázané pohľadávky na účtoch vedených v bankách, na iných peňažných pohľadávkach a iných majetkových právach bolo vydaných 6 439 exekučných príkazov na vymáhanú sumu 3 402 mil. Sk; skutočne bola vymožená suma 1 194 mil. Sk, čo je 35,1 % z vymáhanej sumy. 

	Na odobratie hotových peňazí a iných vecí bolo vydaných 54 exekučných príkazov na vymáhanie daňových nedoplatkov vo výške 15,4 mil. Sk. Vymožené týmto spôsobom bolo 5,2 mil. Sk, čo predstavuje 33,8 % takto vymáhaných daňových nedoplatkov. Na predaj cenných papierov bolo vydaných 28 exekučných príkazov na daňový nedoplatok vo výške 10,6 mil. Sk. Týmto spôsobom bol vymožený daňový nedoplatok vo výške 0,06 mil. Sk, čo je 0,6 %. Na postihnutie majetkového práva spojeného s podielom spoločníka spoločnosti s ručením obmedzeným bolo vydaných 8 exekučných príkazov, ktorými boli vymáhané nedoplatky vo výške 2,2 mil. Sk. Týmto spôsobom sa vymohli nedoplatky vo výške 0,004 mil. Sk, čo je 0,2 %.
 
	V hodnotenom období bolo vykonaných 386 dražieb, z toho 174 vykonaných vydražením vecí a 212 vykonaných bez vydraženia vecí (neúspešné dražby). Výťažok z dražieb uskutočnených v roku 2001 bol vo výške 68,9 mil. Sk.

	Podstatný vplyv na zníženie daňových nedoplatkov majú aj naďalej legislatívne zmeny prijaté zákonom č. 219/1999 Z. z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon o správe daní od 1.1.1999. Ide o rozšírenie právomoci správcu dane v oblasti daňových preplatkov v tom smere, že nadmerný odpočet dane z pridanej hodnoty a spotrebná daň, pri ktorej bolo uplatnené jej vrátenie sa použije na kompenzáciu daňových nedoplatkov na týchto alebo iných daniach. Takýmto postupom sa znížili daňové nedoplatky o 4,9 mld. Sk a preúčtovaním preplatkov vo výške 3,0 mld. Sk sa daňové nedoplatky znížili spolu o 7,9 mld. Sk.

	Prehľad o zaplatení a vymáhaní daňových nedoplatkov  v roku 2001 v porovnaní so stavom v roku 2000 je v prílohe č. 3.
 
	Z uvedeného prehľadu vyplýva, že v roku 2001 v porovnaní s rokom 2000 je suma vymožených daňových nedoplatkov nižšia o 1,2 mld. Sk. Takýto stav ovplyvnili predovšetkým daňové úrady v pôsobnosti pracoviska Daňového riaditeľstva SR v  Košiciach, ktoré v rokoch 1999 a 2000 znížili daňové nedoplatky podstatným spôsobom u jedného daňového dlžníka, u ktorého došlo k uhradeniu daňového nedoplatku preúčtovaním nadmerného odpočtu dane z pridanej hodnoty a vykonaním exekúcie na cenné papiere. V dôsledku uvedeného boli daňové nedoplatky na daňových úradoch v pôsobnosti pracoviska Daňového riaditeľstva SR Košice znížené v roku 1999 o 3,4 mld. Sk a v roku 2000 o           3,8 mld. Sk, kým v roku 2001 len o 1,8 mld. Sk.

	Okrem uvedeného vplyvu sumu vymožených daňových nedoplatkov ovplyvnil aj nižší počet úkonov správcov dane, keď v porovnaní s rokom 2000 správcovia dane  v roku 2001 vydali nižší počet výziev na zaplatenie daňového nedoplatku o 36 570, ako aj nižší počet  rozhodnutí o určení záložného práva o 1 566. 

	Možno konštatovať, že spôsoby výkonu daňovej exekúcie na hnuteľný majetok a nehnuteľný majetok sa stávajú menej efektívnymi vzhľadom na rozsah majetku daňového dlžníka, a preto nadväzne na zákon č. 219/1999 Z.z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon o správe daní, sa postupne začínajú do praxe aplikovať aj nové spôsoby vymáhania daňových nedoplatkov,  akými sú odobratie hotových peňazí a iných vecí, pri ktorých nedochádza k predaju, predaj cenných papierov a postihnutie majetkového práva spojeného s podielom spoločníka s ručením obmedzeným.

2) Daňové pohľadávky (daňové nedoplatky) prihlásené do konkurzného konania a vyrovnacieho konania

	K 31.12.2001 daňové úrady prihlásili do konkurzného konania a vyrovnacieho konania daňové pohľadávky v sume 27,7 mld. Sk (z toho na daniach 18,5 mld. Sk a na sankciách 9,2 mld. Sk), pričom uspokojená suma predstavuje 0,6 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka suma prihlásených daňových pohľadávok do konkurzného konania a vyrovnacieho konania je o 4,2 mld. Sk vyššia.

	Z hľadiska jednotlivých druhov daní najvyššiu sumu daňových pohľadávok prihlásených do konkurzného konania a vyrovnacieho konania predstavujú daňové pohľadávky na dani z pridanej hodnoty 12,8 mld. Sk, čo tvorí 46,2 % z celkových daňových pohľadávok prihlásených do konkurzného konania a vyrovnacieho konania.

Podrobnejší prehľad o daňových pohľadávkach prihlásených do konkurzného konania a vyrovnacieho konania k 31.12.2001 v členení na pohľadávky na daniach a pohľadávky na sankciách daňovej sústavy platnej do 31.12.1992 a daňovej sústavy platnej od 1.1.1993 je uvedený v prílohe č. 4.

	Uvedená suma pohľadávok prihlásených do konkurzného konania a vyrovnacieho konania je evidovaná daňovou správou kumulatívne. Poznamenávame, že priebeh konkurzu trvá i niekoľko rokov. Správca dane v tomto období zo zákona o konkurze a vyrovnaní, ako aj zo zákona o správe daní nemôže začať na uvedené pohľadávky daňové exekučné konanie a ak sa začalo daňové exekučné konanie, toto sa prerušuje.
Daňové pohľadávky prihlásené do konkurzného konania a vyrovnacieho konania  podľa právnej formy daňových dlžníkov: 
											v mld. Sk
Právna forma	Nedoplatky 
k 31.12.2000	Nedoplatky 
k 31.12.2001	Rozdiel 2001-2000	
Spoločnosti s ručením obmedzeným	7,1	8,0	0,9	
Akciové spoločnosti	13,9	16,8	2,9	
Štátne podniky	1,2	1,1	-0,1	
Fyzické osoby	0,5	0,5	0,0	
Družstvá	0,7	1,2	0,5	
Ostatné	0,1	0,1	0,0	
Spolu	23,5	27,7	4,2	

Do konkurzného konania bolo k 31.12.2001 prihlásených 2 782 daňových dlžníkov, u ktorých správca dane zriadil  3 221 záložných práv v celkovej sume 12 336 mil. Sk. Dôvody rozdielu zabezpečenej sumy záložným právom správcu dane a sumy pohľadávok prihlásených do konkurzného konania sú nasledovné:
-	nedostatok majetku daňového dlžníka, t.j. daňový dlžník nemá majetok spôsobilý na zriadenie záložného práva,
-	záložné právo podľa § 28 zákona o konkurze a vyrovnaní sa posudzuje ako právo na „oddelené uspokojenie“; ak bolo zriadené v posledných dvoch mesiacoch pred podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu, právo na oddelené uspokojenie zaniká,
-	na základe uznesení o vyhlásení konkurzu prihlasuje správca dane aj daňové pohľadávky
      zistené  daňovou  kontrolou  a  pokuty,  penále,  úroky a  zvýšenie  dane, ak mohli byť do       
vyhlásenia konkurzu vyrubené; na tieto pohľadávky nie je možné zriadiť záložné právo. 

V povolenom vyrovnaní je jeden daňový dlžník.

Prehľady o pohľadávkach prihlásených do konkurzného konania a prihlásené daňové pohľadávky do vyrovnacieho konania podľa jednotlivých pracovísk Daňového riaditeľstva SR sú uvedené v prílohe č. 5. Podľa výšky pohľadávok a z pohľadu ich vzniku predpoklad uspokojenia daňových pohľadávok prihlásených do konkurzného konania a vyrovnacieho konania, kde ešte tieto konania neboli ukončené, je 1 455 mil. Sk. V roku 2001 správca dane podal návrh na vyhlásenie konkurzu na 17 daňových dlžníkov s celkovým nedoplatkom 2 363 mil. Sk; doposiaľ však ani na jeden daňový subjekt nebol vyhlásený konkurz.

Konkurzné konanie bolo ukončené u 135 daňových dlžníkov; suma  prihlásených pohľadávok daňovými úradmi bola 480 mil. Sk, z ktorej bolo uspokojených 69 mil. Sk. Vyrovnacie konanie bolo ukončené u 2 daňových dlžníkov; suma prihlásených pohľadávok daňovými úradmi bola 6,5 mil. Sk, z ktorej bolo uspokojených 3,3 mil. Sk. Výsledky ukončených konkurzov a výsledky ukončených vyrovnaní podľa jednotlivých pracovísk Daňového riaditeľstva SR sú v prílohe č. 6.

Daňové nedoplatky (daňovú pohľadávku alebo jej časť) z konkurzného konania správca dane z vlastného podnetu odpíše na základe právoplatného:
a) uznesenia súdu o zrušení konkurzu po splnení rozvrhového uznesenia alebo
b) rozhodnutia súdu o zrušení konkurzu z dôvodu, že majetok daňového subjektu nepostačuje         na úhradu výdavkov a odmeny správcu konkurznej podstaty, alebo
c) uznesenia súdu o zrušení konkurzu po splnení núteného vyrovnania, alebo
d) uznesenia  súdu o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku. 

      	Taktiež správca dane odpíše daňovú pohľadávku alebo jej časť na základe právoplatného uznesenia súdu o potvrdení vyrovnania, ak podľa neho dlžník splnil svoje povinnosti úplne a včas. 

Odpísaním daňovej pohľadávky daňový nedoplatok zaniká.
 
Z uvedeného je zrejmé, že úkony správcu dane súvisiace s odpísaním daňových nedoplatkov sú prísne viazané na podmienky upravené v zákone  o konkurze  a vyrovnaní  a v  § 65a zákona o správe daní. Daňové úrady k 31.12.2001 odpísali daňové pohľadávky v sume 779,0 mil. Sk, z toho podľa vyššie uvedeného textu pod písm. a) až c) 414,2 mil. Sk a podľa písm. d) 361,6 mil. Sk a z ukončených vyrovnaní 3,2 mil. Sk.

3) Nevymožiteľné daňové nedoplatky

	Daňové úrady k 31.12.2001 evidovali  nevymožiteľné daňové nedoplatky  v sume 10,7 mld. Sk; z toho na daniach daňovej sústavy platnej do konca roku 1992 2,1 mld. Sk a na daniach daňovej sústavy platnej od roku 1993 8,6 mld. Sk. 

Nevymožiteľné daňové nedoplatky  na daniach predstavujú sumu 7,3 mld. Sk a nevymožiteľné daňové nedoplatky na sankciách 3,4 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka došlo k nárastu nevymožiteľných daňových nedoplatkov o 0,4 mld. Sk, z toho na daniach došlo k nárastu o 0,8 mld. Sk a na sankciách došlo k poklesu o 0,4 mld. Sk.  Prehľad o štruktúre nevymožiteľných daňových nedoplatkov podľa jednotlivých druhov 

daní v členení na nedoplatky na daniach a nedoplatky na sankciách, ako aj prehľad o nevymožiteľných daňových nedoplatkoch podľa právnej formy daňových dlžníkov je v prílohe č. 7.  

Z uvedeného prehľadu vyplýva, že najvyššia suma nevymožiteľných daňových nedoplatkov je evidovaná u spoločností s ručením obmedzeným, a to 7,4 mld. Sk, čo je      69,2 % z celkových nevymožiteľných daňových nedoplatkov.

Podľa súčasne platného zákona o správe daní sa za nevymožiteľný daňový nedoplatok považuje taký nedoplatok, ktorý sa bezvýsledne vymáha od daňového dlžníka alebo od iných osôb, od ktorých mohol byť vymáhaný, najmenej šesť rokov po skončení roka, v ktorom tento nedoplatok vznikol, alebo ak by neviedlo vymáhanie zrejme k výsledku, alebo ak je pravdepodobné, že  by náklady vymáhania presiahli jeho výťažok alebo jeho vymáhanie je spojené s veľkými ťažkosťami. O odpísaní daňového nedoplatku pre nevymožiteľnosť sa daňový dlžník neupovedomuje, jeho dlh voči správcovi dane  trvá ďalej, ak nie je vybratie dane premlčané. Správca dane na základe uvedeného ustanovenia  v evidencii daní dlh daňového subjektu odpísaním zníži a eviduje ho len v pomocnej evidencii správcu dane (daňový subjekt môže uhradiť daňový nedoplatok). 

	Právo vybrať a vymáhať daňové nedoplatky je premlčané po šiestich rokoch po skončení roka, v ktorom tieto nedoplatky vznikli. Ak správca dane vykoná úkon na vyberanie, zabezpečenie alebo vymáhanie daňových nedoplatkov (doručí výzvu daňovému dlžníkovi, aby daňový nedoplatok zaplatil) premlčacia lehota začne plynúť znovu po skončení kalendárneho roka, v ktorom bol daňový dlžník o tomto úkone upovedomený. Zákon o správe daní ustanovuje  maximálnu  lehotu  dokedy je možné daňové nedoplatky vybrať a vymáhať,  a to najneskoršie do dvadsať rokov, pričom táto lehota začína plynúť po skončení kalendárneho roka, v ktorom tieto nedoplatky vznikli.

	Podľa zákona o správe daní platného do 30.11.2001 za nevymožiteľný daňový nedoplatok bol považovaný  taký nedoplatok, ktorý sa bezvýsledne vymáha od daňového dlžníka alebo od iných osôb, od ktorých mohol byť vymáhaný, najmenej desať rokov po skončení roka, v ktorom tento nedoplatok vznikol. To znamená, že do uvedeného termínu nebolo možné odpísať iné nedoplatky, ako tie, ktoré spĺňali uvedenú podmienku. Suma daňových nedoplatkov k 31.12.2001, ktorú odpísal správca dane predstavuje 986 mil. Sk.

	Taktiež podľa § 65 zákona o správe daní správca dane z vlastného podnetu odpíše daňový nedoplatok ku dňu zániku daňového subjektu alebo po právoplatnom skončení likvidácie dedičstva alebo ak dedičstvo, ktoré nenadobudol žiadny dedič, pripadlo štátu.

	Odpis daňového nedoplatku podľa vyššie uvedených podmienok sa bude postupne realizovať v najbližšom období a ovplyvní - zníži celkový stav daňových nedoplatkov.	

Príčiny vzniku daňových nedoplatkov

Medzi najčastejšie  príčiny vzniku daňových nedoplatkov dlhodobo patria predovšetkým tieto: 

-	nedostatočná daňová disciplína daňových subjektov, 
ktorá spočíva v tom, že daňové subjekty i napriek tomu, že si daňovú povinnosť priznajú, túto však nezaplatia, a to z dôvodov subjektívnych  (napr.  uprednostňujú   uspokojovanie  vlastných potrieb),  ale  aj  z dôvodov objektívnych (platobná neschopnosť),
 
- uprednostňovanie úhrady úverov alebo  pôžičiek iným veriteľom pred zaplatením daní, 
ktoré spočíva v tom, že daňové subjekty v mnohých prípadoch na úkor splnenia daňovej povinnosti vykonávajú z disponibilných finančných zdrojov iné úhrady, ktoré považujú za naliehavejšie, napr. z dôvodu možných rizík (záložné právo, výška sankčného postihu a pod.), 

- nedostatočná platobná disciplína, 
ktorá sa prejavuje v tom, že daňové subjekty si navzájom nevyrovnávajú svoje záväzky, a tým spôsobujú reťazovú platobnú neschopnosť a znemožňujú ďalším subjektom platenie daní v stanovených termínoch; osobitne sa to prejavuje u nepriamych daní, kde subjekty vystupujú iba ako "sprostredkovateľ" medzi štátom a konečným spotrebiteľom; v tomto smere  medzi  najväčších  dlžníkov  v  tejto  oblasti  patria  platitelia  spotrebnej dane z liehu, 

- neúspešnosť podnikateľského zámeru, 
ktorá môže byť zavinená jednak zo strany daňového subjektu (napr. nedostatočný prieskum trhu),  ale aj  v  dôsledku  objektívnych príčin (napr. neplnenie zmluvy zo strany odberateľa),

- vedomé vyhýbanie sa plateniu daní, 
napr. formou zakladania nových spoločností, personálne a ekonomicky prepojené spoločnosti so špekulatívnym úmyslom vyhnúť sa daňovej povinnosti, podnikanie s prenajatým majetkom,

- iné objektívne príčiny,  
napr. živelné pohromy a katastrofy, úmrtie daňovníka (napr. v takom prípade, ak hodnota majetku nepostačuje na pokrytie daňového nedoplatku). 

Je   potrebné uviesť, že každý daňový subjekt je povinný podľa hmotnoprávnych daňových predpisov a zákona o správe daní platiť dane riadne a včas. V prípade, že daňový subjekt si túto základnú povinnosť nesplní, správca dane má možnosť donútiť ho k splneniu svojich povinností, a to zriadením záložného práva. Pripomíname, že daňové subjekty za  výkon podnikateľskej činnosti platia dane až za zdaňovacie obdobie, len niektoré sa platia na zdaňovacie obdobie (napr. daň z nehnuteľností).  Záložné právo správca dane zriaďuje až na základe daňových nedoplatkov daňového subjektu alebo v priebehu kontroly, keď daň nie je ešte splatná alebo vyrubená, ale je odôvodnená  obava, že si  daňový subjekt daňovú povinnosť nesplní. Správca dane  zriaďuje záložné právo k veciam a k pohľadávkam daňového subjektu. Nekladie si však podmienky, že predmet záložného práva musí byť nezaťažený iným záložným právom, tak ako je to v prípade bánk pri poskytnutí úveru, pretože podľa súčasne platných predpisov záložné právo správcu dane sa uspokojí prednostne           (s výnimkou pohľadávok zabezpečeným záložným právom v konkurznom konaní a vyrovnacom konaní). Založené veci správcom dane nemôže daňový subjekt bez súhlasu správcu dane predať.  

	Návrhom novely Občianskeho zákonníka sa v súčasnosti pripravuje reforma záložného práva a aj novela zákona o správe daní. V rámci reformy záložného práva sa navrhuje zrušiť prednostné záložné právo správcu dane, resp. zriadiť prednostné záložné právo správcu dane s výnimkou, ak na nehnuteľnosti viazne záložné právo a doba medzi jeho zriadením a vznikom predchádzajúceho záložného práva nepresiahne 12 mesiacov. Z dôvodu, aby nedochádzalo k manipulovaniu s poradím záložných veriteľov pre poradie uspokojenia má byť rozhodujúci čas zriadenia (zaregistrovania) záložného práva, nie jeho vznik. Navrhovaná úprava záložného práva uvažuje s „prednostným záložným veriteľom“ – čo sú a budú poväčšinou banky, nakoľko zriaďujú záložné právo ihneď pri poskytnutí úveru a nie tak ako správca dane, následne až pri vzniku daňového nedoplatku. Týmto dochádza k nerovnoprávnemu postaveniu vo vzťahu k ostatným veriteľom, ktorí majú zriadené záložné právo neskôr. Správca dane z  hľadiska mechanizmu platenia daní a následného zriaďovania záložného práva nebude mať postavenie prednostného záložného veriteľa, resp. ním môže byť v ojedinelých prípadoch, a to pri nehnuteľnosti podľa vyššie uvedeného návrhu. Návrhom novely Občianskeho zákonníka sa môže v budúcnosti nepriaznivo ovplyvniť vymáhanie daňových nedoplatkov. Správca dane vymáha daňové nedoplatky sám v rámci daňovej exekúcie, pri ktorej si uspokojuje predovšetkým svoje vlastné  daňové nedoplatky. Navrhovaný postup v  Občianskom zákonníku prakticky preniesol prednosť záložného práva na záložného veriteľa v tom, že „prednostný záložný veriteľ“ si uspokojí najprv svoje pohľadávky a  ak vykáže zostatok, uspokojuje z výťažku veriteľov podľa poradia rozhodujúceho pre uspokojenie záložných práv. Ide o obdobný postup, ktorý je v  súčasnosti zavedený v správe daní a menia sa prakticky len záložní veritelia. V prípade, že niektorý z veriteľov nebude uspokojený z výťažku, jeho záložné právo zaniká. Novelou Občianskeho zákonníka sa znefunkční celkový výkon daňovej exekúcie, resp. sa zabráni efektívnemu vymáhaniu daňových nedoplatkov, nakoľko ak správca dane prikročí k vymáhaniu daňových nedoplatkov  bez  predchádzajúceho záložného práva alebo bude v poradí uspokojenia na vyššom mieste, bude vykonávať exekúciu pre ostatných veriteľov, čo z hľadiska štátneho rozpočtu bude na jednej strane znamenať zvýšenie výdavkov a na druhej strane aj zníženie príjmov. 

Poznamenávame, že navrhovaný jednostranný spôsob zrušenia prednostného  záložného práva správcu dane bez jeho nahradenia iným primeraným ekonomickým nástrojom zástupca Svetovej banky neodporúčal. 

III. Colné nedoplatky

	Colné nedoplatky k  hodnotenému obdobiu dosiahli sumu 6 136,3 mil. Sk, čo je v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka viac o 1 568,3 mil. Sk. 

Za sledované obdobie colné úrady prihlásili pohľadávky voči dlžníkom v konkurznom konaní, vyrovnacom konaní a pohľadávky voči dlžníkom v likvidácii v sume 108 mil. Sk.     K 31.12.2001 bola z tejto sumy vymožená finančná čiastka vo výške 191 tis. Sk. Okrem toho colné úrady evidujú pohľadávky voči dlžníkom v  Českej republike v celkovej výške           134 mil. Sk. 

Colné nedoplatky tvoria nedoplatky na colnom dlhu, ktorý tvorí clo, daň z pridanej hodnoty vyberaná pri dovoze, spotrebná daň pri dovoze, dovozná prirážka a iné platby vymerané colnými orgánmi.

Rozdiel medzi výškou colného dlhu oznámeného colným úradom a výškou colného dlhu zaplateného v lehote splatnosti predstavuje colné nedoplatky.

Prehľad o stave a vývoji colných nedoplatkov k  31.12.2001:

Colné nedoplatky	Stav 
k 31.12.2000
v mil. Sk	Stav 
k 31.12.2001
v mil. Sk	Rozdiel 2001-2000	
Clo	548,7	553,1	4,4	
Spotrebné dane	513,6	643,1	129,5	
Vyrovnávacie dávky 
pri dovoze	2,4	2,4	-	
Dovozná prirážka	127,8	95,0	-32,8	
Daň z pridanej hodnoty	3 077,2	3 184,7	107,5	
Úroky	298,3	1 658,0	1 359,7	
Colné nedoplatky spolu	4 568,0	6 136,3	1 568,3	

	Z hľadiska vzniku colných nedoplatkov sa najväčšou mierou podieľajú na celkových colných nedoplatkoch nedoplatky z rokov 1991 až 1995, čo dokumentuje aj nasledujúci prehľad: 

Obdobie			 k 31. 12.2000            k 31.12.2001	Rozdiel

1. 1. 1991 – 31. 12. 1995 	2 800,3 mil. Sk	2 794,5  mil. Sk 	     - 5,8 mil. Sk
1. 1. 1996 – 31. 12. 2000 	1 767,7 mil. Sk 	1 268,0  mil. Sk           - 499,7 mil. Sk          
1. 1. 2001 – 31. 12. 2001 				2 073,8  mil. Sk.          2 073,8 mil. Sk        

			4568,0 mil. Sk 	6 136,3 mil. Sk	1 568,3 mil. Sk
	
Z celkovej sumy colných nedoplatkov boli zaznamenané najvyššie nedoplatky           na týchto colných úradoch: 

-	Nitra (2 855,5 mil. Sk), výšku tejto sumy ovplyvňuje v podstatnej miere jeden dlžník, ktorého nedoplatok predstavuje približne 80 %  z uvedenej sumy nedoplatkov, 
-	Bratislava (806,0 mil. Sk), na tejto výške nedoplatkov sa v podstatnej miere podieľajú  tí dlžníci, u ktorých colný úrad eviduje nedoplatky nad 40 mil. Sk, 
-	Prešov (415,6 mil. Sk), uvedenú sumu ovplyvňuje dlžník, u ktorého colný úrad eviduje nedoplatok nad 160 mil. Sk a dlžník s nedoplatkom nad 90 mil. Sk.

Na druhej strane najnižšie colné nedoplatky vykazovali tieto colné úrady:
-	Poprad (28,8 mil. Sk),
-	Čierna nad Tisou (62,3 mil. Sk)
-	Fiľakovo (66,3 mil. Sk). 

K nárastu colných nedoplatkov v roku 2001 došlo predovšetkým z týchto dôvodov:

-	zintenzívnenie následných kontrol so zameraním na správnosť zaradenia tovaru a určovanie colnej hodnoty (zaradenie do položky colného sadzobníka s nižšou sadzbou cla, dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane, uvedenie nepravdivého údaju o colnej hodnote, nedisponovanie povolenia na oslobodenie od spotrebnej dane od Ministerstva financií SR, Daňového riaditeľstva SR, pričom išlo o lieh denaturovaný inak oslobodený od spotrebnej dane, nepreukázanie dokladu Ministerstva pôdohospodárstva SR – výnimky z použitia denaturačného činidla) malo za následok dodatočné vymeranie colného dlhu, ktorý nemohol byť uspokojený zo zábezpeky a dlžníci spravidla dodatočne vymeraný colný dlh dobrovoľne neuhradili,
-	dlžníci v závere roku z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov neuhrádzali v lehote splatnosti colné dlhy, tieto začali postupne uhrádzať v januári 2002,
-	nedodržanie lehoty zo strany banky na prevedenie finančných prostriedkov z účtu dlžníka na účet colného úradu,
-	v roku 2001 boli vymerané úroky z omeškania z včas nezaplatených colných dlhov dlžníkom, ktorí v tom čase už boli v konkurze alebo právne neexistovali a fakticky už nevykonávali žiadnu činnosť,
-	colné nedoplatky sú vymáhané od ručiteľov, ktorí súdnou cestou napadli oprávnenosť vymáhania dlžných súm (úmyselné založenie požiaru neznámou osobou v colnom sklade) alebo nie je možné uspokojiť pohľadávku z poskytnutého zabezpečenia z dôvodu konkurzu banky,
-	nemožnosť  vymáhania colných nedoplatkov z dôvodu nedostatku majetku dlžníka.  

Vymáhanie colných nedoplatkov

	Colné úrady pri vymáhaní colných nedoplatkov postupovali podľa zákona                   č. 180/1996 Z. z. Colný zákon v  znení neskorších predpisov a zákona č. 238/2001 Z. z. Colný zákon, účinného od 1. 7. 2001.

V priebehu hodnoteného obdobia bolo v exekučnom konaní vydaných 3 393 rozhodnutí. Z vymáhanej sumy 657,4 mil. Sk colné úrady vymohli 341,9 mil. Sk, čo predstavuje  52,0 % úspešnosť vymáhania. 

Prehľad o vymáhaní colných nedoplatkov v roku 2001 je uvedený v prílohe č. 8.
 
	Výšku vymožených colných nedoplatkov ovplyvňujú najmä:

-   platobná neschopnosť úpadcov a skutočnosť, že majetok úpadcu pokryje len cca 30 % 
      jeho pohľadávok voči dlžníkom,

-	formálna existencia firiem, ktoré v súčasnosti už nepodnikajú, ale nie sú zrušené ani
vymazané z obchodného registra,

-	skutočnosť, že vymáhané pohľadávky boli už exekuované a prakticky sú nevymožiteľné.

Súčasťou správy (príloha č. 9) je aj vyhodnotenie opatrení dlhodobého charakteru vyplývajúcich z „Návrhu opatrení na zabezpečenie vymáhania nedoplatkov vrátane prehľadu doteraz prijatých opatrení“.

Návrh opatrení

1.	Prehodnotiť a vykonať analýzu možnosti povolenia odkladov platenia dane alebo daňového nedoplatku, ako aj povolenia zaplatenia dane alebo daňového nedoplatku v splátkach z hľadiska ich podmienok a časového obdobia, na ktoré môžu byť správcom dane povolené a navrhnúť prípadné legislatívne úpravy. (Poznamenávame, že podľa súčasne platného zákona o správe daní správca dane nesmie povoliť zaplatenie dane alebo daňového nedoplatku v splátkach alebo odklad platenia dane alebo daňového nedoplatku na obdobie dlhšie ako jeden rok odo dňa splatnosti dane alebo vyrubenia dane alebo rozdielu dane alebo vzniku daňového nedoplatku.)
 
Termín: 30.9.2002				Zodpovedný: generálny riaditeľ DR SR

2.	Zabezpečiť jednotný postup daňových úradov pri uplatňovaní odpísania daňového nedoplatku pre nevymožiteľnosť a  odpísania daňovej pohľadávky v konkurznom konaní a vyrovnacom konaní nadväzne na zákon SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov.

Termín: 30.9.2002       			           Zodpovedný: generálny riaditeľ DR SR

3.	Vypracovať opatrenia na zefektívnenie vymáhania daňových nedoplatkov a colných nedoplatkov s cieľom ich postupného znižovania.

Termín: 30.9.2002				Zodpovední: generálny riaditeľ DR SR
								         generálny riaditeľ CR SR