STRATÉGIA INFORMATIZÁCIE SPOLOČNOSTI
V PODMIENKACH SR
A 
AKČNÝ PLÁN

1	Úvod
Informatizácia spoločnosti je chápaná ako koncepčne riadený proces smerujúci k maximálnemu využitiu potenciálu ponúkaného informačnými a komunikačnými technológiami (IKT) vo všetkých relevantných oblastiach spoločenského, politického a hospodárskeho života. Základným cieľom informatizácie spoločnosti je nová kvalita spoločenského, hospodárskeho a politického života, teda zvýšenie kvality života každého občana, a vytvorenie podmienok pre budovanie vedomostného hospodárstva využívaním metód a prostriedkov informatiky, vrátane IKT.
Predkladaný materiál, stratégia informatizácie spoločnosti v podmienkach SR navrhuje dôslednú realizáciu nasledujúcich krokov:
1)	identifikácia základných pilierov informačnej spoločnosti, na ktorých je stratégia budovaná,
2)	vytýčenie smerovania procesu informatizácie a určenie jeho hnacích a hnaných elementov,
3)	vytvorenie inštitučného a právneho prostredia umožňujúceho dynamický rozvoj informačnej spoločnosti,
4)	akčný plán, chápaný ako záväzný harmonogram činností vychádzajúcich z potrieb procesu informatizácie spoločnosti. Akčný plán obsahuje tri nosné programy korešpondujúce so základnými piliermi a podporné projekty, aby sa predišlo triešteniu zdrojov, vytvorilo sa v rámci procesu budovania jednotlivých pilierov konkurenčné prostredie, vytvorili sa podmienky pre programové financovanie procesu informatizácie spoločnosti a aby výsledky procesu boli jednoducho merateľné.
Základné princípy, z ktorých stratégia informatizácia vychádza sú:
1)	klientcentrizmus, alebo zameranie sa na koncového užívateľa (fyzických a právnických osôb, orgánov verejnej správy a samosprávy), ktorým je predovšetkým občan, 
2)	charakter otvoreného dokumentu, ktorý umožňuje adaptáciu k meniacim sa podmienkam a potrebám,
3)	zákonitosti voľného trhu (ponuka a dopyt, konkurenciou stimulovaný rozvoj) počítajúca v rámci procesu s úzkou súčinnosťou štátnej a komerčnej sféry,
4)	koncepčnosť a postupnosť pri realizácii. 

Súčasťou stratégie je 6 príloh. V prílohách sú opísané oblasti informatizácie spoločnosti, ktoré sú považované za prioritné.
Slovenská republika vydáva ročne rádovo niekoľko miliárd Sk na informatizáciu, avšak zaostáva takmer vo všetkých relevantných ukazovateľoch za ostatnými kandidátskymi krajinami EÚ. Vynakladané prostriedky, tak, ako to naznačuje posledná Správa o pokroku (Progress Report eEurope+) zatiaľ neprispeli k výraznejšiemu rozvoju informačnej spoločnosti, ani k viditeľnému hospodárskemu oživeniu v tejto oblasti (Akčný plán eEurope+, Správa o pokroku). 
Nekoncepčnosť a pasivita sú najčastejšími dôvodmi neefektívneho nakladania s verejnými financiami a s ľudským kapitálom. Preto je dôležité nielen predložiť stratégiu rozvoja informačnej spoločnosti, ale ju aj promptne a dôsledne realizovať.
2	Východiská stratégie
Systémové problémy rozvoja informačnej spoločnosti v SR možno stručne zhrnúť do nasledovných bodov:
•	nedostatočná politická podpora informatizácie spoločnosti,
•	absencia strategickej vízie rozvoja informačnej spoločnosti v podmienkach SR,
•	neujasnené kompetencie a nejestvujúca koordinácia inštitúcií verejnej správy, zodpovedných za rôzne aspekty a oblasti procesu informatizácie spoločnosti,
•	absencia komplexného regulačného rámca (legislatíva, normy, štandardy), podporujúceho systémové zavádzanie IKT,
•	roztrieštenosť finančných zdrojov
Akákoľvek koncepcia rozvoja informačnej spoločnosti v SR musí v prvom rade predložiť systémové riešenie týchto nedostatkov. Nevyhnutné bude vykonanie auditu efektívnosti čerpania finančných prostriedkov na rozvoj informatiky v jednotlivých rezortov, vypracovanie záverov a prijatie súboru opatrení na jeho optimalizáciu. Doposiaľ takýto audit nebol vykonaný. 
Keďže budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti má nadrezortný charakter, úlohy v tejto oblasti sa musia zabezpečovať koordinovane, tak z úrovne štátu a samosprávy, ako aj podnikateľskej sféry a mimovládneho sektora. V súčasnosti sú úlohy súvisiace s informatizáciou Slovenskej republiky  zabezpečované v súlade  s  kompetenciami jednotlivých rezortov vyplývajúcich zo zákona č. 575/2001 Z. z. o  organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (kompetenčný zákon), podľa ktorého členenie je nasledovné:

-  telekomunikačná infraštruktúra (MDPT SR),
-  regulácia telekomunikačných činností (TÚ SR),
-  vzdelávanie, všetky úrovne a formy (MŠ SR),
-	 bezpečnosť, ochrana dát a IT prostredia (NBÚ SR pre utajovanú časť),
   	   neutajovaná časť IT prostredia nemá inštitucionálne krytú oblasť bezpečnosti
-  elektronický obchod a podnikanie (MH SR),
-  výskum, vývoj (MŠ SR),
-  informatizácia verejnej správy (MV SR, ÚV SR),
-  elektronické bankovníctvo (MF SR, NBÚ SR),
Takéto inštitucionálne zabezpečenie sa v súčasnosti javí ako nedostatočné a aj programové vyhlásenie Vlády SR zo dňa 4. 11. 2002 hovorí:

….Vláda prijme účinné opatrenia na podporu informatizácie spoločnosti doriešením inštitucionálnej podpory na odbornej a administratívno-legislatívnej úrovni, v ktorých rámci sa zabezpečí optimálne rozdelenie kompetencií a dôsledná koordinácia domácich a medzinárodných aktivít.
 Ako účinná podpora procesu informatizácie spoločnosti sa následne javia tieto opatrenia:
•	vytvorenie inštitucionálnej podpory na odbornej i administratívno-legislatívnej úrovni, v ktorej rámci sa zabezpečí optimálne rozdelenie kompetencií a dôsledná koordinácia domácich a medzinárodných aktivít,
•	zabezpečovanie zdrojov a financovanie procesu informatizácie spoločnosti s tým, že cieľom je koncentrácia prostriedkov na vybrané nosné programy – piliere – identifikované v akčnom pláne a z týchto vychádzajúce programovo orientované plánovanie rozpočtových prostriedkov,
•	vytvorenie vhodného právneho prostredia (legislatíva, štandardy, normy) pre trvalo udržateľný a dynamický rozvoj informačnej spoločnosti.
Po zvážení východiskovej situácie predkladaná stratégia informatizácie spoločnosti navrhuje zriadiť útvar s medzirezortnou pôsobnosťou a s kompetenciami potrebnými pre dôslednú koordináciu domácich a zahraničných aktivít v oblasti informatizácie spoločnosti, ako aj pripraviť legislatívne podmienky pre sústredenie kompetencií v oblasti tvorby štandardov a noriem súvisiacich s informatizáciou spoločnosti z rôznych orgánov na tento útvar (pozri kapitola 4.2). 
3	Ciele stratégie
Dokument “Stratégia informatizácie spoločnosti v podmienkach SR” nadväzuje na “Politiku informatizácie spoločnosti v SR” a akčný plán iniciatívy eEurope+. Stratégia informatizácie spoločnosti nadväzuje na relevantné strategické dokumenty vlády SR (napr. reforma verejnej správy) a je v súlade s politikou v kľúčových oblastiach života spoločnosti, ktoré informatizácia významne ovplyvňuje (hospodárstvo a rozvoj podnikania, telekomunikácie, legislatíva, doprava, zdravotníctvo, kultúra atď.). Návrh stratégie sa:
•	opiera o analýzu aktuálneho stavu informatizácie spoločnosti a využívania IKT v SR a o porovnanie tohto stavu s inými krajinami,
•	stanovuje priority rozvoja informačnej spoločnosti, ktorých cieľom je prekonať slabé stránky informatizácie SR a súčasne využiť silné stránky ako príležitosti pre zlepšenie postavenia krajiny aj v medzinárodnom konkurenčnom prostredí,
•	zohľadňuje priority vyplývajúce z medzinárodných záväzkov SR relevantných k procesu informatizácie spoločnosti v SR,
•	nadväzuje na strategické zámery v kľúčových oblastiach života spoločnosti, najmä hospodárstva, rozvoja malého a stredného podnikania, dopravy, zdravotníctva, kultúry atď.

Stratégia informatizácie v podmienkach SR si kladie za cieľ vytvoriť podmienky pre:

•	koordinované, koncepčné a teda efektívne vynakladanie verejných financií do procesu informatizácie spoločnosti,
•	budovanie vedomostného kapitálu a konkurencieschopnosti obyvateľstva,
•	zefektívnenie výkonu verejnej správy a zvyšovanie administratívnych kapacít,
•	zabezpečenie transparentnosti a zníženie korupcie vo verejnej správe.
4	Vytváranie celospoločenských podmienok pre proces informatizácie spoločnosti
Informatizácia spoločnosti predstavuje dlhodobú a celospoločenskú aktivitu, ktorej úspešná realizácia vyžaduje vytvorenie vhodných celospoločenských podmienok. Iba efektívna koordinácia aktivít všetkých zainteresovaných subjektov na celospoločenskej úrovni môže viesť k významnému posunu v oblasti informatizácie tak, ako sa SR zaviazala v programe eEurope+ a ďalších aktivitách.
Vytváranie celospoločenských podmienok pre informatizáciu spoločnosti je potrebné vidieť v nasledujúcich rovinách:
•	budovanie základných pilierov informatizácie,
•	riadenie procesu informatizácie,
•	financovanie procesu informatizácie,
•	legislatívne pokrytie procesu informatizácie.
4.1	Budovanie základných pilierov informatizácie

Dosahovanie cieľov informatizácie spoločnosti znamená vybudovanie základných pilierov informatizácie, ktoré vytvoria podmienky pre rozšírenie informačných a komunikačných technológií vo všetkých oblastiach spoločenského, politického a hospodárskeho života. Základnými piliermi informatizácie spoločnosti sú:

•	obsah – informácie a služby,
•	ľudia – hlavne zvyšovanie ľudských kapacít a zručností,
•	technológie.
4.1.1	Obsah – informácie a služby
Pod obsahom a službami informačnej spoločnosti chápeme dostupný elektronický obsah a aplikácie, ktoré používateľ informačných služieb môže využívať pre svoje potreby. Bez zodpovedajúcej ponuky elektronických služieb nie je možné štartovať proces informatizácie spoločnosti. Stimulácia vytvárania ponuky elektronických služieb je jedným z významných katalyzátorov procesu informatizácie a teda obsah považujeme za hnací element procesu. V tomto sa úloha štátu javí ako nezastupiteľná, keďže všetky spoločenské subjekty služby štátu (aj v neelektronickej forme) využívajú.
Charakter obsahu, za ktorý zodpovedá štát, je rámcovo daný a presne klasifikovaný v programe eEurope+ a je detailnejšie popísaný v prioritnej oblasti týkajúcej sa informatizácie verejnej správy. Služby poskytované v rámci informačnej spoločnosti budú mať nasledujúce charakteristiky:
•	otvorené – trvalo dostupné pre všetkých používateľov - 24 hodín denne a 7 dní v týždni. Všetci potenciálni používatelia budú mať zabezpečené rovnaké podmienky prístupu k službám informačnej spoločnosti.
•	rýchle – eliminujúce čakanie kombináciou adekvátnych infraštruktúrnych technológií, obsahovým usporiadaním a procesných zabezpečení.
•	dôveryhodné – pre používateľov budú poskytované dostatočné garancie pre:
•	kvalitu, úplnosť, aktuálnosť a relevanciu obsahu a služieb informačnej spoločnosti,
•	bezpečnosť a ochranu súkromia používateľov využívajúcich služby informačnej spoločnosti.
•	jednoduché – procesy a služby budú štandardizované a inter-operabilné za predpokladu, že účastníci (tvorcovia a užívatelia) majú požadované zručnosti,
•	všade prítomné – prístup je umožnený všetkým, a to nie len cez internet, ale aj prostredníctvom mobilných sietí, telefónnych sietí, TV vysielania, atď..., čomu zodpovedá aj rozmanitosť prístupových kanálov, a to hlavne v zmysle www portálov, call centier, WAP služieb, digitálnej televízie, kioskov a smart kariet. Rozmanitosť prístupov predpokladá vysoký stupeň integrácie výstupov,
•	prirodzené – služby a obsah sú prispôsobené užívateľom, nie naopak,
•	inteligentné – s cieľom obmedzenia redundancie a neprehľadnosti. Zaručuje nielen jednoduchý a priamy prístup k žiadanej, konkrétnej informácii a službe, ale aj pružnosť vo vzťahu k spätnej väzbe k užívateľovi.
Pre poskytovanie obsahu a služieb štátu je nevyhnutné vybudovanie centrálneho prístupového bodu a prispôsobenie poskytovania elektronického obsahu a služieb potrebám používateľov týchto služieb (občania, komerčné subjekty) tak, aby bol obsah a služby organizované podľa potrieb ich konzumentov, nie podľa kompetenčnej príslušnosti k jednotlivým štátnym orgánom.
Pri vytváraní podmienok pre elektronický obsah a služby má štát nezastupiteľnú úlohu taktiež v podpore rozšírenia ich poskytovania taktiež v ďalších subjektoch. Toto štát môže dosahovať rôznymi podpornými programami zriadenými s týmto účelom s cieľom dosiahnutia čo najširšej ponuky elektronických služieb v spoločnosti (ako napr. digitálnych knižníc), ktorá bude pôsobiť aj na ďalšie oblasti a piliere informatizácie spoločnosti. 
4.1.2	Ľudia
Ľudský potenciál predstavuje ďalší z pilierov budovania informačnej spoločnosti. Ovplyvňuje proces informatizácie jednak v potenciáli využívania elektronických služieb, ale taktiež v procese vytvárania služieb a prevádzky infraštruktúry. Iba kvalifikovaní občania dokážu využívať služby informačnej spoločnosti, ako aj tieto služby implemementovať a prevádzkovať. Ľudský potenciál (používatelia) vytvárajú dopyt po elektronických službách a tým aj tlak na zabezpečovanie ponuky služieb informačnej spoločnosti. Zároveň, rastúci dopyt po rýchlejších, užitočnejších, spoľahlivejších, aktuálnejších a kvalitnejších informáciách a službách zvyšuje nároky na zručnosti, vedomosti a administratívne kapacity ich poskytovateľov.
Systematické budovanie ľudského kapitálu so zameraním na vedomosti a zručnosti potrebné pre uplatnenie sa vo vedomostnej ekonomike a v informačnej spoločnosti má byť od roku 2003 prioritou Európskej únie. Vzhľadom na existujúci stav spoločnosti a zaostávanie za ostatnými krajinami EÚ v tejto oblasti SR, ako aj ostatné kandidátske krajiny, očakáva sa rádovo okolo 75% zdrojov na túto oblasť z fondov EÚ. 
Za kľúčové v oblasti získavania potrebných vedomostí a zručností v oblasti informatizácie sa považuje príprava na všetkých stupňoch škôl vrátane celoživotného vzdelávania, ako aj odborná príprava zamestnancov v štátnej a verejnej službe, ktorí sú nie len užívatelia elektronických informácií a služieb, ale zároveň aj ich tvorcovia. V tomto smere treba taktiež vidieť zásadnú úlohu štátu v budovaní ľudského potenciálu procesu informatizácie spoločnosti. V súvislosti so zabezpečením princípu rovnosti príležitostí v informačnom vzdelávaní, sa za  relevantnú oblasť považuje príprava špecifických skupín obyvateľstva, špeciálne žien ohrozených nezamestnanosťou, (ženy po rodičovskej dovolenke, ženy v domácnosti, ženy vo veku po štyridsiatke), rómskych  spoluobčanov, zdravotne postihnutých občanov, seniorov, občanov s menšími rozvojovými šancami (vidiecke obyvateľstvo).
4.1.3	Technológie
Pod technológiami rozumieme celkové prostredie resp. infraštruktúru, ktorá je nevyhnutná pre uskutočňovanie cieľov informatizácie spoločnosti a bezprostredne pôsobí na rozvoj elektronických služieb informačnej spoločnosti. Infraštruktúra vytvára podmienky, ktoré stimulujú ponuku, ale aj dopyt po službách informačnej spoločnosti.
Pod infraštruktúrou je možné chápať nasledujúce komponenty:
•	súbor technických a programových prostriedkov, ktoré sú potrebné pre zabezpečovanie poskytovania služieb informačnej spoločnosti, ako aj pre schopnosť používateľov tieto služby využívať (výpočtová technika, systémové prostredie, aplikácie...),
•	komunikačné prostredie, potrebné pre zabezpečenie spojenia medzi poskytovateľmi služieb a ich používateľmi,
•	bezpečnostné prostriedky a technológie, ktoré slúžia na zabezpečenie služieb pred ich možným zneužitím.
Táto infraštruktúra by mala byť všeobecne dostupná a technologicky interoperabilná. Mala by vytvárať rovnocenné podmienky pre zapojenie subjektov do procesu informatizácie. Úlohou štátu v oblasti infraštruktúry je najmä jej vybudovanie v rámci štátnej správy a zabezpečenie jej dostupnosti pre občanov s cieľom elektronických služieb poskytovaných štátom. Smerom ku komerčným subjektom by mal štát pôsobiť štandardizáciou v zmysle zabezpečenia bezpečnosti a dôveryhodnosti používaných technológií.
Dôležitú súčasť infraštruktúry tvorí legislatívne prostredie, v ktorom sa poskytovanie služieb informačnej spoločnosti vykonáva. Táto oblasť je podrobnejšie rozpracovaná v samostatnej časti dokumentu.

4.2	Riadenie procesu informatizácie
Ako je zrejmé z vyššie uvedených pilierov informatizácie spoločnosti, budovanie informačnej spoločnosti má nadrezortný charakter a úlohy v tejto oblasti sa musia zabezpečovať koordinovane z úrovne štátu v súčinnosti s podnikateľskou sférou a mimovládnym sektorom. Štát má v tejto oblasti nezastupiteľnú úlohu, pričom jeho poslaním je zabezpečovať:
•	koordináciu činnosti ÚOŠS a samosprávy v procese budovania informačnej spoločnosti,
•	vytvárať vhodné motivačné prostredie pre komerčnú sféru a mimovládny sektor pre ich aktívnu participáciu v procese budovania informačnej spoločnosti.
Aby bolo možné dosahovať ciele informatizácie spoločnosti a budovať jednotlivé piliere efektívne a koordinovane, je potrebná priama a aktívna participácia štátu v tejto oblasti. Vzhľadom na existujúce kompetenčné rozdelenie úloh spojených s naplňovaním cieľom a budovania pilierov informačnej spoločnosti, aj na úrovni štátu musí existovať jednotná koordinácia prekračujúca kompetencie jednotlivých rezortov. Z tohto dôvodu sa v existujúcej situácii javí najvhodnejšie zriadenie inštitútu Vládneho splnomocnenca pre informatizáciu spoločnosti. Výhľadovo je po vzore ostatných krajín nutné uvažovať o zriadení ÚOŠS špecializovaného na tento účel, pretože inak nebude možné v budúcnosti kapacitne zastrešiť a riešiť všetky úlohy, ktoré budú naďalej z oblasti informatizácie vyplývať. Z hľadiska existujúcich kompetencií je vhodné koordinovať úlohy splnomocnenca vlády s činnosťou MDPT SR, preto funkcia splnomocnenca by mala byť zriadená v rámci MDPT SR. 
Z hľadiska riadenia procesu informatizácie spoločnosti je dôležité, aby informatizácia spoločnosti nebola spájaná s problematikou informatizácie verejnej správy. Informatizácia spoločnosti má širší charakter a informatizácia verejnej správy je iba jednou z oblastí informatizácie spoločnosti.
Pre efektívny pokrok v oblasti informatizácie spoločnosti je dôležité, aby navrhované inštitucionálne zabezpečenie nebolo formálne, ale aby bolo možné efektívne ovplyvňovať pokrok v tejto oblasti. Preto je dôležité pre inštitút splnomocnenca definovať kompetencie, ktorými je možné prebrať kľúčové rozhodovacie právomoci a najmä prebrať kontrolu a iniciatívu v realizácii koordinačných úloh v tejto oblasti. 
V tomto kontexte splnomocnenec vlády pre informatizáciu spoločnosti zodpovedá za nasledujúce oblasti:
•	koordinácia aktivít vyplývajúcich zo stratégie informatizácie a akčného plánu jej realizácie 
-	periodická inovácia a aktualizácia stratégie a akčného plánu informatizácie,
-	návrh rozpočtu (v spolupráci s rezortmi zodpovednými za jednotlivé oblasti informatizácie) na program informatizácie spoločnosti a jeho vyhodnotenie pre vládu SR (každoročne),
-	koordinácia činností súvisiacich s procesom informatizácie spoločnosti na úrovni VÚC,
-	koordinácia súčinnosti jednotlivých ÚOŠS pri dosahovaní cieľov v oblasti informatizácie spoločnosti, vrátane legislatívneho zabezpečenia tohto procesu,
-	spolupráca a koordinácia pri monitorovaní ukazovateľov hodnotenia procesu informatizácie spoločnosti a koordinácia priorít s EÚ,
-	spolupráca so súkromnou sférou a mimovládnym sektorom,
•	monitorovanie postupu prác, spolupráca pri hodnotení stavu riešenia
-	monitorovanie rezortných a nadrezortných projektov (registrácia a nezávislé posudzovanie projektov, spoločné riešenia - identifikácia duplicít),
-	vypracúvanie situačných správ pre vládu SR ,
•	medzinárodná spolupráca v rámci procesu informatizácie, odborné kontakty  (sprostredkovanie toku informácií oboma smermi)
-	koordinácia eEurope+ v rámci JHLC (DG INFSOC),
-	spolupráca v rámci medzinárodných programov (napr. PSInet, eContent, IDA), zastúpenie SR v medzinárodných aktivitách,
•	koordinácia vytvárania komplexného regulačného a metodického rámca informatizácie spoločnosti
-	komplexná predstava o sústave potrebných zákonov a noriem, väzby a harmonogram ich  prípravy,
-	pripomienkovanie legislatívnych úprav z pohľadu informatizácie,
-	príprava a predkladanie noriem a štandardov,
•	koordinácia osvetovej činnosti v oblasti procesu informatizácie spoločnosti
-	publikačná a prezentačná činnosť,
-	spolupráca pri šírení osvety podporujúcej proces informatizácie spoločnosti.
Pre zabezpečenie vyššie uvedených činností musí splnomocnenec vlády pre informatizáciu spoločnosti disponovať nasledovnými právomocami:
•	definovanie a uplatňovanie štandardov (technologických, integračných architekturálnych, dátovo-komunikačných, bezpečnostných) v oblasti kľúčových informačných systémov,
•	zabezpečovanie a koordinácia nadrezortných projektov v oblasti budovania informačných systémov a zabezpečovania ich prevádzky (projektový manažment), posudzovanie rezortných projektov z hľadiska súladu so štandardmi a požiadavkami na integráciu a interoperabilitu, 
•	koordinácia inštitucionálneho krytia neutajovanej oblasti bezpečnosti, ochrany dát a IT prostredia,
•	koordinácia čerpania prostriedkov z prístupových fondov Európskej únie určených na jednotlivé aspekty procesu informatizácie spoločnosti.
Z hľadiska kompetencií predstavuje kvalitatívne nový faktor deľba kompetencií medzi inštitútom splnomocnenca a jednotlivými ústrednými orgánmi štátnej správy (ÚOŠS). Tu sa jedná o centralizáciu kompetencií súvisiacich s koordináciou jednotlivých projektov v rámci procesu informatizácie spoločnosti na inštitút splnomocnenca, pričom kompetencie z hľadiska budovania interných systémov jednotlivých ÚOŠS ostávajú naďalej na týchto jednotkách. V súvislosti so sústredením kompetencií v jednotlivých, vyššie uvedených oblastiach ako aj z povinností vyplývajúcich z integračných procesov sa očakáva aj adekvátne personálne a odborné zabezpečenie inštitútu splnomocnenca v priebehu roku  2004.
4.3	Financovanie informatizácie spoločnosti
Proces informatizácie spoločnosti je investične náročný a vyžaduje finančné investície zo strany všetkých subjektov zapojených do tohoto procesu. V oblasti financovania procesu informatizácie je nezastupiteľná úloha štátu, ako aj komerčnej sféry. Štát však v tejto oblasti je dôležitý nielen ako subjekt priamo financujúci proces informatizácie, ale taktiež ako subjekt vytvárajúci motivačný a regulačný rámec pre finančnú participáciu komerčnej sféry.
Financovanie procesu informatizácie v súčasnosti prebieha na rezortnej úrovni. To umožňuje realizovať rozvojové programy výlučne s rezortnou pôsobnosťou. Takáto organizácia financovania je však nepostačujúca. Pre financovanie procesu informatizácie je potrebné financovať tento proces na nasledujúcich úrovniach:
•	rezortná úroveň – financovanie projektov realizovaných v rámci jednotlivých rezortov a rámci jednotlivých rozpočtových kapitol,
•	nadrezortná úroveň – financovanie projektov s nadrezortnou pôsobnosťou. Finančné prostriedky budú rozpočtované v rámci kapitoly MDPT SR pre Úrad vládneho splnomocnenca pre informatizáciu.
•	prostriedky EÚ – proces informatizácie spoločnosti môže byť financovaný taktiež prostredníctvom čerpania štrukturálnych fondov EÚ (Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja, Finančný nástroj na usmerňovanie rybolovu, Európsky poľnohospodársky záručný a usmerňovací fond, Kohézny fond). V oblasti výskumu a vývoja je potrebné využiť 6. rámcový program a pri vzdelávacích aktivitách spolupracovať so školami a využívať komunitárne programy.
V súčasnosti prebieha v SR príprava na čerpanie pomoci zo štrukturálnych fondov EÚ a z kohézneho fondu. Cieľom je vybudovať adekvátne administratívne a riadiace štruktúry pre štrukturálne fondy a kohézny fond, ako aj overiť adekvátnosť, flexibilnosť a efektívnosť týchto štruktúr prostredníctvom pilotných projektov. Prípravu projektov a vyhodnocovať ich čerpanie pre oblasť informatizácie  bude zabezpečovať Úrad vládneho splnomocnenca pre informatizáciu.
•	ďalšie zdroje financovania – v súlade s doporučeniami programu eEurope+ je možné využiť zdroje financovania z prostriedkov Európskej investičnej banky, Európskej banky pre výskum a vývoj, Svetovej banky.
Jedným zo zdrojov financovania procesu informatizácie spoločnosti môžu byť rezervy vo využívaní existujúcich finančných prostriedkov vkladaných do budovania a prevádzky informačných systémov. Perspektívnou centralizáciou procesov obstarávania na vybrané komodity (napr. infraštruktúra, zjednotenie sietí, spoločné aplikačné riešenia, centrálne licenčné zmluvy) je možné dosiahnuť výraznejšie lepších podmienok a takto ušetrené finančné zdroje využiť na financovanie rozvojových projektov v oblasti informatizácie verejnej správy.
Zabezpečenie zdrojov a financovanie procesu informatizácie spoločnosti je potrebné riešiť koncentrovaním prostriedkov na vybrané strategické projekty informatizácie a projektovo orientované plánovanie rozpočtových prostriedkov, predpoklady čoho vytvára nový spôsob tvorby štátneho rozpočtu – programové rozpočtovanie. Špecificky pre oblasť rozpočtovania výdavkov pre informatiku a informatizáciu v Slovenskej republike nový spôsob zostavenia štátneho rozpočtu umožňuje prierezové vyčíslenie finančných prostriedkov vynakladaných na informačné technológie v rámci celej verejnej správy. Súčasne umožňuje finančné prostriedky zásadne prideľovať na projekty s celospoločenskou pôsobnosťou a v súlade s prijatou stratégiou informatizácie spoločnosti v podmienkach Slovenskej republiky. Princípy programového rozpočtovania sú premietnuté v nasledujúcom scenári:
•	návrh programov informatizácie na dané rozpočtové obdobie, t. j. návrh prioritných projektov a úloh, vrátane návrhu rozpočtu programu a formy financovania projektov a úloh, ktoré bude koordinované na úrovni Vládneho splnomocnenca pre informatizáciu spoločnosti,
•	po schválení programu informatizácie a štátneho rozpočtu sa prostriedky na realizáciu jednotlivých projektov a úloh prideľujú cez kapitoly ÚOŠS, gestorov projektov a úloh,
•	monitorovania a kontrola priebehu riešenia programu po vecnej i rozpočtovej stránke je v kompetencii Vládneho splnomocnenca pre informatizáciu spoločnosti.
Následne, ak vychádzame z predpokladu, že na rozvoj informačnej spoločnosti v regionálnych podmienkach má byť zo štrukturálnych fondov použitých rádovo okolo 3 miliardy Sk na tri roky a očakávaná spoluúčasť SR je priemerne okolo 35%, tak minimálne financie vyčlenené zo štátneho rozpočtu umožňujúce čerpanie týchto fondov predstavujú 1.05 miliardy  Sk, alebo 350 mil. Sk ročne. Nadrezortné projekty súvisiace so zavádzaním elektronických on-line služieb pre fyzické a právnické osoby, integráciou základných registrov, prepojením národných a regionálnych zdravotníckych infraštruktúr a databáz s infraštruktúrou EÚ, postupné zapojenie SR do informačných sietí EÚ a iné projekty a programy, si budú vyžadovať ďalšie investície, pohybujúce sa rádovo okolo niekoľko 100 miliónov Sk ročne. Teda minimálny odhad financií vyčlenených z rozpočtu na oblasť informatizácie spoločnosti je 500 miliónov Sk na rok. 
4.4	Legislatívne prostredie procesu informatizácie
Existujúce legislatívne zabezpečenie procesu informatizácie je nepostačujúce. K vybudovaniu legislatívneho rámca informatizácie spoločnosti je nutné zabezpečiť systémový prístup, taktiež prehodnotiť komplexne všetky dnes platné zákony a ďalšie právne normy súvisiace s procesom informatizácie a ich vzájomné väzby. Súčasne je potrebné harmonizovať všetky platné legislatívne normy vrátane štandardov v súlade s legislatívou EÚ (harmonizácia). V neposlednom rade je potrebné si uvedomiť úzku súvislosť medzi vznikajúcimi inštitucionálnymi a legislatívnymi rámcami, ktoré majú efektívne regulovať proces informatizácie spoločnosti v podmienkach SR.
	Legislatíva musí reagovať na nové problémy, ktoré prináša používanie IKT na prenos, spracovávanie a uchovávanie osobných údajov, dôverných informácií a údajov tvoriacich predmet štátneho či obchodného tajomstva, ochrana dôvernosti, autentickosti a integrity údajov, ako aj komplexne podporovať efektívnu aplikáciu princípov e-bussiness a e-government v spoločnosti.
	Platnú legislatívu treba upraviť v dvoch úzko previazaných oblastiach. V prvom rade sú potrebné legislatívne úpravy podporujúce samotný proces informatizácie. Sem možno zaradiť dobudovanie inštitúcií, ako sú štandardizačné, skúšobné a certifikačné autority, inštitúty ochrany údajov, úpravy činnosti prevádzkovateľov informačných systémov atď. Druhou oblasťou sú legislatívne úpravy jestvujúcich činností, najmä v súvislosti s použiteľnosťou údajov v elektronickej forme na právne úkony, ako aj činností vyvolaných informatizáciou t. j. modifikácia právnych úprav na získavanie, zhromažďovanie, spracúvanie, uschovávanie, prenosy, poskytovanie a ničenie informácií. 
	Používanie IKT otvára priestor aj pre kriminálne aktivity. Šírenie detskej pornografie, propagácia násilia, zneužívanie IKT na prieniky do cudzích informačných systémov, priemyselná špionáž, nelegálne kopírovanie a distribúcia softvéru, narušovanie autorských práv budú musieť byť upravené buď existujúcimi zákonmi, alebo na riešenie týchto problémov bude potrebné prijať nové zákony. Tak, ako sa prijatie zákona o ochrane osobných údajov dotklo viacerých existujúcich zákonov, zákon o elektronickom podpise a zákon o elektronickom obchode vyvolá nielen nutnosť legislatívnych zmien, ale aj vybudovanie potrebnej infraštruktúry (PKI).
	Legislatívne zmeny nemôžu zostať na úrovni zákonov, ale sa musia premietnuť do podoby technických noriem a štandardov. Viaceré z potrebných štandardov už pripravujú medzinárodné organizácie a bude možné a užitočné prijať ich aj za slovenské normy. Tak, ako "informatické" zákony, ani "informatické" normy neexistujú vo vákuu, ale zasahujú do iných platných noriem a štandardov. Preto bude potrebné tieto normy vzájomne zladiť a vzhľadom na dynamiku vývoja v tejto oblasti vytvoriť podmienky pre systematickú štandardizačnú činnosť v oblasti informatiky (vrátane účasti na medzinárodných štandardizačných aktivitách). V neposlednom rade treba vytvoriť certifikačné pracovisko, schopné posudzovať produkty IKT a vydávať medzinárodne kompatibilné osvedčenia.
Z vyššie uvedených skutočností je zrejmé, že legislatívna podpora procesu informatizácie spoločnosti je komplexný problém, ktorý presahuje pôsobnosť jednotlivých rezortov. Z tohto dôvodu aj legislatívna činnosť zabezpečujúca proces informatizácie spoločnosti musí byť koordinovaná na nadrezortnej úrovni, Splnomocnencom vlády pre informatizáciu spoločnosti.
V legislatívnej oblasti je v súčasnosti prioritnou úlohou vypracovanie návrhu zákona o informačných systémoch verejnej správy, ktorý by nahradil dnes už nevyhovujúci zákon č. 261/1995 Z. z. o štátnom informačnom systéme tak, aby bol v súlade so štandardmi a normami EÚ a vytváral priestor pre ďalšie legislatívne normy v procese informatizácie spoločnosti. Stratégia taktiež navrhuje novelizovať zákon 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, tak, aby orgánom verejnej správy a samosprávy ukladal povinnosť poskytovania informácií na internete, resp. ústrednom portáli verejných informácií a služieb.
5	Prioritné oblasti rozvoja
Zatiaľ čo piliere sú považované za nosné, prierezové a zároveň integrujúce prvky stratégie, prioritné oblasti tvoria stavebné bloky pilierov. Obsah je následne považovaný za prierez oblastí informatizácia verejnej správy, vzdelávanie, výskum a vývoj, elektronický obchod a podnikanie  a bezpečnosť a ochrana digitálneho priestoru. Pilier ľudia tvorí prierez oblastí vzdelávanie, informatizácia verejnej správy a bezpečnosť a ochrana digitálneho prostredia a technológie tvoria prierez pre informačno-komunikačnú infraštruktúru, bezpečnosť a ochranu digitálneho prostredia a výskum a vývoj.
Vzájomná súvislosť medzi piliermi a prioritnými oblasťami stratégie vytvára jednoduchý a pritom účelný rámec pre systematické a koncepčné budovanie informačnej spoločnosti. Tento:
1)	obmedzí trieštenie zdrojov,
2)	bude zmysluplne integrovať jednotlivé podprogramy a projekty tak, aby sa vzájomne podporovali a dopĺňali a tým dosiahli čo najväčší výsledný efekt,
3)	zaručí efektívne využitie investovaných prostriedkov a vzniknuté prostredie zároveň umožní konkurenciu medzi jednotlivými konkrétnymi projektmi,
4)	vytvorí podmienky pre transparentné budovanie informačnej spoločnosti bez duplicít a korupcie.
Za prioritné z pohľadu vytvárania celospoločenských predpokladov a podmienok pre informatizáciu spoločnosti sa považujú nasledovné oblasti, ktoré sú podrobnejšie opísané v prílohách tohto dokumentu.
5.1	Informačno-komunikačná infraštruktúra
Strategickým cieľom v  oblasti informačno-komunikačnej infraštruktúry je:
•	vytvoriť informačno-komunikačnú infraštruktúru zodpovedajúcu úrovni štátov Európskej únie dostupnú pre všetkých občanov a podnikateľské subjekty v súlade s cieľmi eEurope+ a s rešpektovaním trendov zakotvených v akčnom pláne eEurope 2005,
•	harmonizovať právny regulačný rámec  v SR so štátmi EU,
•	prioritne podporiť rozvoj špecializovaných širokopásmových sietí pre vzdelávanie, vedu, výskum, kultúru, zdravotnícke služby, verejnú správu (e-služby),
•	rešpektovať konvergenčné možností moderných info-komunikačných technológií s cieľom zabezpečenia univerzálneho, podľa možnosti rýchleho (širokopásmového) multimediálneho  prístupu všetkých občanov k službám informačnej spoločnosti,
•	rozširovať ponuku služieb a zvyšovať  ich dostupnosť využitím existujúcich sietí (napr. siete škôl a knižníc) a ich postupné budovanie.
Na dosiahnutie týchto cieľov je potrebné:
•	podporovať rozvoj unifikovaného a transparentného regulačného prostredia,
•	podporovať rozvoj konkurenčného prostredia na trhu verejných telekomunikačných služieb,
•	podporovať transparentné a nediskriminačné postupy pre prístup a prepojenie sietí, a tým zaistenie podmienok na účely zabezpečenia výberu prevádzkovateľa a prenositeľnosť čísiel,
•	podporovať zavádzanie širokopásmových technológií, ktoré umožnia využiť existujúce infraštruktúry v prístupových častiach elektronických komunikačných sietí,
•	podporovať konvergentné riešenia IKI a podporovať a aplikovať bezdrôtové technológie,
•	zabezpečiť priebežný monitoring pokroku a efektívne využívanie predvstupovej a štrukturálnej pomoci EÚ v tejto oblasti,
•	vybudovať vo verejných a vedeckých knižniciach verejne prístupné internetové pracoviská, umožňujúce slobodný a lacný prístup k informáciám všetkým demografickým skupinám občanov,
•	podporovať koordinované získavanie, správu a riadené sprístupňovanie informačných zdrojov a služieb relevantným používateľským skupinám.

5.2	Informatizácia verejnej správy
Strategickým cieľom v oblasti informatizácie verejnej správy je:
•	uľahčiť a rozšíriť účasť občanov na správe vecí verejných a ich styk s orgánmi štátnej správy  prostredníctvom informatizácie služieb verejnej správy,
•	uľahčiť styk podnikateľskej sféry s orgánmi verejnej správy,
•	zefektívniť riadiace a administratívne procesy vo verejnej správe prechodom na digitálnu administratívu,
•	pripraviť verejnú správu na plynulú integráciu do administratívnych štruktúr Európskej únie.
Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné:
•	zabezpečiť tvorbu, aktualizáciu a integráciu relevantného digitálneho obsahu – informácií a služieb – občanom,
•	zapojiť Slovensko do relevantných programov EÚ v tejto oblasti,
•	zabezpečiť sprístupnenie verejných informácií a služieb on-line 24 hodín denne 365 dní v roku občanom a podnikateľom za prístupnú cenu,
•	prehodnotiť existujúce procesy verejnej správy z hľadiska ich informatizácie,
•	vytvoriť a rozvíjať integrovaný informačný systém verejnej správy,
•	vytvoriť podmienky pre identifikáciu občanov v informačných systémoch a registroch verejnej správy a v systémoch sociálnej a zdravotnej starostlivosti,
•	zaviesť elektronický identifikačný preukaz totožnosti ako predpoklad pre využívanie integrovaných e-služieb,
•	vybudovať verejnú prístupovú sieť umožňujúcu využívanie elektronických služieb občanom, ktorí nevlastnia počítač,
•	rozširovať využívanie e-služieb v procese verejného obstarávania,
•	zabezpečiť priebežný monitoring a efektívne využívanie predvstupovej a štrukturálnej pomoci EÚ v tejto oblasti,
•	zabezpečiť koordinovaný rozvoj a sprístupňovanie knižničných a informačných prameňov a digitalizáciu národného kultúrneho a vedeckého bohatstva.
5.3	Vzdelávanie
Strategickým cieľom vzdelávania pre informačnú spoločnosť je:
•	vychovávať flexibilnú a konkurencieschopnú pracovnú silu schopnú uplatniť sa v podmienkach informačnej spoločnosti,
•	poskytovať vzdelanie umožňujúce obyvateľom využívať výhody, ktoré informatizácia prináša,
•	zvyšovať úroveň slovenského vysokého školstva, aby kvalitou a formami vzdelávania bolo konkurencieschopné s vyspelými krajinami EÚ,
•	zabezpečiť permanentnú inováciu znalostí obyvateľstva celoživotným vzdelávaním,
•	v súlade s princípom rovnosti príležitostí zabezpečiť vzdelávanie v oblasti informatizácie pre všetkých občanov SR.
Na dosiahnutie tohto cieľa bude potrebné na všetkých úrovniach vzdelávania (základné, stredné, vysokoškolské, celoživotné) realizovať tieto opatrenia:
•	zabezpečiť zodpovedajúcu informačno-komunikačnú infraštruktúru (počítače, softvér, pripojenie na internet),
•	vytvárať podmienky pre získavanie a udržanie kvalitných pedagógov na všetkých stupňoch škôl,
•	inovovať obsah aj formu výučby (výučba informatiky, využitie informatiky a IKT v neinformatických predmetoch, výučba v oblasti tvorby a využívania elektronických a printových médií a audiovízii, rekvalifikácia a doplňovanie a rozširovanie kvalifikácie),
•	podporiť tvorbu zdrojov informácií, dostupnosť informácií a inovatívne formy prístupu k informáciám vrátane elektronizácie knižníc,
•	cielenou informačnou kampaňou presviedčať občanov o strategickom význame digitálnej gramotnosti, vzdelania a vedy pre zabezpečenie prosperity Slovenska,
•	zabezpečiť školenia a testovanie dosiahnutého stupňa digitálnej gramotnosti zamestnancov v štátnej a verejnej službe,
•	zapojiť Slovensko do relevantných programov EÚ v tejto oblasti,
•	zabezpečiť priebežný monitoring a efektívne využívanie predvstupovej a štrukturálnej pomoci EÚ v tejto oblasti,
•	zabezpečiť koordinované získavanie, správu a riadené sprístupňovanie zahraničných a slovenských informačných zdrojov a dokumentov,
•	podporiť budovanie digitálnych knižníc a digitalizáciu fondov a zbierok pamäťových inštitúcií.
5.4	Elektronický obchod a podnikanie 
Strategickým cieľom v oblasti  elektronického obchodu a podnikania je:
•	zefektívniť a uľahčiť výkon obchodných a podnikateľských aktivít,
•	začleniť slovenský obchod do európskeho elektronického obchodného priestoru,
•	zefektívniť fungovanie štátu využitím prostriedkov elektronického obchodu,
•	dosiahnuť kompatibilitu obchodných transakcií na Slovensku s trhom krajín EÚ. 
Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné:
•	zvýšiť dôveru k  elektronickému podnikaniu a  obchodu vytvorením príslušného legislatívneho rámca, zavedením bezpečných technológií a osvetou,
•	vytvoriť technologickú infraštruktúru pre používanie elektronického podpisu,
•	vytvoriť infraštruktúrne podmienky pre rozvoj elektronického podnikania a obchodu,
•	zabezpečiť priebežný monitoring a efektívne využívanie predvstupovej a štrukturálnej pomoci EÚ v tejto oblasti.  
5.5	Výskum a  vývoj
Strategickým cieľom v oblasti vedy, výskumu a vývoja je:
•	zabezpečiť rozvoj informatiky ako základnej vednej disciplíny pre potreby informatizácie,
•	zvyšovať úroveň slovenskej vedy a výskumu v informatike a IKT na úroveň porovnateľnú s krajinami Európskej únie,
•	zvyšovať efektívnosť a  produktivitu vedecko-výskumnej práce využívaním metód a prostriedkov informatiky a IKT,
•	využívať poznatky vedy a  výskumu v oblasti informatiky pre potreby komerčných aplikácií,
•	zabezpečiť zvyšovanie absorbčnej schopnosti najnovších poznatkov svetovej vedy do domáceho prostredia,
•	zvyšovať efektívnosť a produktivitu výskumno-vývojovej práce využívaním metód a prostriedkov informatiky a IKT najmä v oblasti digitalizovaných vedeckých knižničných a informačných prameňov.
Na dosiahnutie tohto cieľa bude potrebné:
•	systémovými opatreniami zabezpečiť vyššiu koncentráciu vedecko-výskumných kapacít a efektívne vynakladanie finančných prostriedkov v oblasti informatických disciplín a ich aplikácií,
•	vytvárať materiálne podmienky a klímu stimulujúcu záujem pracovníkov o vedeckú prácu v oblasti informatiky,
•	vytvárať podmienky pre zapojenie komerčnej sféry do financovania vedy,
•	výskumu a vývoja v oblasti informatiky, informačno-komunikačných technológií a informatizácie spoločnosti,
•	zabezpečiť vysoko výkonnú informačno-komunikačnú a výpočtovú infraštruktúru (superpočítačové centrá, počítače, softvér, vysokokapacitné pripojenie na internet), priamymi investíciami a nepriamymi ekonomickými nástrojmi (daňové a colné úľavy a pod.) tak, aby sa dosiahla úroveň porovnateľná s Európskou úniou,
•	vytvárať podmienky pre zapojenie sa do medzinárodnej spolupráce v rámci jednotného európskeho vedecko-výskumného priestoru na úrovni rovnocenného partnerstva,
•	cielenou informačnou kampaňou zvyšovať informovanosť občanov o strategickom význame vzdelania a vedy pre zabezpečenie prosperity Slovenska, a tým vytvárať priaznivú spoločenskú klímu pre podporu vedy a výskumu,
•	zabezpečiť priebežný monitoring a efektívne využívanie predvstupovej a štrukturálnej pomoci EÚ v tejto oblasti,
•	zabezpečiť vybudovanie informačného prostredia pre koordinované získavanie, správu a riadené sprístupňovanie medzinárodných poznatkov vedecko-výskumnej komunite SR,
•	podporiť budovanie národných digitálnych knižníc pre vedu, výskum, techniku a vzdelávanie, systémov elektronického publikovania a otvorených národných digitálnych archívov pre výsledky vedecko-výskumnej činnosti.
5.6	Bezpečnosť a ochrana digitálneho priestoru
Strategickým cieľom v oblasti bezpečnosti je:
•	zabezpečiť ochranu a dôveryhodnosť digitálneho prostredia na Slovensku.
 Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné:
•	vytvoriť legislatívne, personálne, organizačné a finančné podmienky pre účinnú prevenciu a rýchlu a efektívnu reakciu na bezpečnostné incidenty,
•	zabezpečiť podmienky na zapojenie Slovenska do relevantných programov EÚ v tejto oblasti,
•	zvýšiť bezpečnostné povedomie používateľov IKT a verejnosti,
•	zabezpečiť priebežný monitoring a efektívne využívanie predvstupovej a štrukturálnej pomoci EÚ v tejto oblasti. 
6	Záver
Vláda SR sa zaviazala plniť úlohy vplývajúce z Akčného plánu eEurope+ najmä z dôvodu vplyvu informatizácie na ďalší rozvoj spoločnosti, ako aj blížiaci sa vstup SR do Európskej únie (EÚ) a jej plnohodnotné členstvo v tejto organizácii. Strategickú dôležitosť informatizácie spoločnosti zvyšuje aj fakt, že pre plnohodnotné členstvo v EÚ je najdôležitejšia adekvátna príprava. Prvá Správa o pokroku plnenia Akčného plánu eEurope+ z júna 2002 prezentovaná v rámci Európskej ministerskej konferencie v Ľubľane však posúva Slovenskú republiku do závesu kandidátskych krajín takmer vo všetkých relevantných ukazovateľoch. Predstavitelia Európskej komisie na 11. zasadnutí Spoločného výboru pre informačnú spoločnosť (JHLC) 26. 11. 2002 v Bruseli vyjadrili znepokojenie nad faktom, že niekoľko mesiacov pred pozvaním do EÚ Slovensko nemá jasný plán na inštitucionálne zabezpečenie procesu informatizácie.
Primárne dôvody na koncepčný prístup k problematike informatizácie spoločnosti sú nasledovné:
1.	Keďže internet je primárnym komunikačným médiom EÚ a vyspelých krajín sveta, krajiny, ktoré neurobia kroky potrebné k efektívnej a rýchlej integrácii tohto média do všetkých oblastí spoločenského, politického a hospodárskeho života, automaticky ostávajú na periférii diania so všetkými dôsledkami súvisiacimi s touto pozíciou. 

2.	Proces informatizácie spoločnosti prebiehajúci v krajinách EÚ prispieva k formovaniu dynamicky sa rozvíjajúceho, ekonomického prostredia, do ktorého sa Slovensko bude vedieť úspešne zaradiť len v prípade, ak bude mať adekvátne rozvinutú informačnú spoločnosť. 

3.	Bolo by logické očakávať, že miliardy korún investovaných do oblasti informatizácie na Slovensku každý rok prinesú oživenie IT ekonomiky, najmä v tvorbe riešení a aplikácií v slovenských podmienkach. Fakt, že tomu tak nie je, nasvedčuje, že stratégia investovania v tejto oblasti je chybná, financie roztrieštené a  proces je teda riadený skôr spontánne ako koncepčne. 

4.	Slovensko – ako dokazujú svetové úspechy našich študentov, odborníkov a v ojedinelých prípadoch aj firiem - síce má kvalifikovaných odborníkov práve v oblasti IKT, a to najmä v programovaní a vo vývoji a produkcii softvéru, ako aj komplexných riešení a aplikácií, avšak práve títo odborníci krajinu opúšťajú, pretože  pre ich plnohodnotné uplatnenie nie sú vytvorené adekvátne podmienky. 

5.	Slovensko priebežne stráca dôležitý, dlhodobo rozvíjaný ľudský kapitál, a preto aj možnosť efektívneho zúžitkovania komparatívnej výhody práve v oblasti informatiky. Keďže v prípade IKT na rozdiel od oblastí, akými sú napríklad cestovný ruch alebo iné, konvenčné priemyselné oblasti, hovoríme o vedomostnom hospodárskom odvetví - ktoré je charakterizované vysokou pridanou hodnotou, dynamickým rozvojovým potenciálom a dlhodobou perspektívou - stáva sa cieľavedomá snaha o informatizáciu slovenskej spoločnosti nielen jedným z našich mnohých integračných záväzkov vo vzťahu k EÚ, ale najmä hospodárskou nevyhnutnosťou, a teda celospoločenským záujmom a prioritou.

6.	Primárne oblasti kritiky zo strany EÚ sú na Slovensku nízke administratívne kapacity a korupcia. Zavedenie moderných IKT do procesov verejnej správy a samosprávy sa dnes javí ako ideálny prostriedok na riešenie týchto problémov.

Predložená stratégia navrhuje nasledovné riešenia pre urýchlenie budovania informačnej spoločnosti v podmienkach SR:

1.	Urýchlene začať s postupným sústredením kompetencií v oblasti budovania informačnej spoločnosti na jeden koordinačný orgán – Splnomocnenca vlády SR pre informatizáciu spoločnosti.

2.	Vypracovať návrh zákona o verejnom informačnom systéme, ktorý by nahradil dnes už nevyhovujúci zákon č. 261/1995 Z. z. o štátnom informačnom systéme tak, aby bol v súlade so štandardmi a normami EÚ a vytváral priestor pre ďalšie legislatívne normy v procese informatizácie spoločnosti. Novelizovať zákon 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám tak, aby orgánom verejnej správy a samosprávy ukladal povinnosť poskytovania informácií na internete, resp. ústrednom portáli verejných informácií a služieb.

3.	Budovať jednotlivé piliere informačnej spoločnosti plnením úloh vyplývajúcich z prioritných oblastí a Akčného plánu tak, ako je to navrhnuté v predkladanom materiále.
Financovanie procesu informatizácie spoločnosti:
1.	Zamerať sa na čerpanie štrukturálnych fondov EÚ pre túto oblasť.

2.	Verejné financie ušetrené koordináciou činností jednotlivých rezortov, ako aj verejnej správy a samosprávy investovať do rozvoja informačnej spoločnosti, tak isto a financie získané zefektívnením verejnej správy a zvýšením administratívnych kapacít.

3.	Informatizácia spoločnosti v konečnom dôsledku šetrí verejné financie, ak sú na jednotlivé nosné programy vypracované feasibility1 štúdie a postavené podnikateľské zámery.

V roku 2001 Výskumný ústav spojov spolu s MDPT SR v súlade s Národným programom pre prijatie acquis communautaire v roku 2000 v kapitole 19 a s ohľadom aj na stredoeurópsku iniciatívu CEI v Budapešti dňa 31.3.2000 zriadili národné sídlo na podporu Informačnej spoločnosti Information Society Promotion Office (ISPO). Od roku 2002 začala EK klásť veľký dôraz na podporu akčného plánu eEurope a prestala používať názov ISPO. V dôsledku toho sa aj u nás sídlo premenovalo na eEurope a aktualizovala sa aj jeho náplň činnosti. Toto sídlo pracuje ako interaktívna podpora myšlienok a aktivít súvisiacich s budovaním IS na Slovensku a je spravované VÚS Banská Bystrica na adrese www.eeurope.sk. Vplyvom zmien, ktoré od roku 2000 prekonala koncepcia stratégie informatizácie spoločnosti v SR sa uvažuje s transformáciou tohto internetového sídla na portál Informačnej spoločnosti, ktorého poslanie bude prispôsobené súčasným požiadavkám IS. 
Hlavným cieľom súčasného sídla eEurope je podpora realizácie národného akčného plánu rozvoja informačnej spoločnosti na Slovensku, ako aj realizácie programu eEurope/eEurope+. V súčasnosti sa zameriava najmä na tieto činnosti:

•	  Vytvorenie národného internetového portálu na podporu rozvoja IS s cieľom elektronicky poskytovať súhrnné informácie o stave rozvoja IS v SR v porovnaní s inými krajinami.

1feasibility – analýza realizovateľnosti, či môže byť projekt/program uskutočniteľný.

•	  Podpora monitorovania ukazovateľov programu eEurope/eEurope+.
•	  Podpora verejnej diskusie o otázkach súvisiacich s rozvojom IS v SR.
•	  Pomoc vláde SR pri realizácii oficiálnych dokumentov vlády SR súvisiacich s rozvojom IS.
•	  Sledovanie aktivít a záujmov podnikateľských subjektov, nevládnych organizácií a širokej verejnosti SR pri aplikácii elektronických komunikačných sietí a súvisiacich služieb.
•	  Vytvorenie predpokladov pre dobrý transfer znalostí z EÚ smerom na Slovensko (priebežné sledovanie a analyzovanie základných dokumentov EK zameraných na rozvoj IS).

Koordinácia a podporu aktivít v oblasti informačnej spoločnosti na úrovni SR je súčasťou informatizácie spoločnosti a teda kompetenčne pripadne inštitútu Vládneho splnomocnenca pre informatizáciu spoločnosti.

Keďže pôvodné zameranie internetového sídla eEurope+ už neodráža plne potreby súčasnosti predkladáme návrh na zrušenie bodu B.2 uznesenia vlády SR č. 440/2000 z 14. 6. 2000, ktorý ukladal ministrovi DPT predložiť na rokovanie vlády návrh organizačno-technického zabezpečenia Národnej kancelárie ISPO - Slovakia pre koordináciu a podporu aktivít v oblasti informačnej spoločnosti na úrovni SR v termíne do 30. 9. 2000. 
Akčný plán

 	V dňoch 23. a 24. marca 2000 sa uskutočnilo v  Lisabone zasadanie Európskej rady, na ktorom vedúci predstavitelia štátov Európskej pätnástky stanovili ambiciózny  cieľ pre Európu – stať sa najkonkurenčnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou vo svete. V nadväznosti na to bol vypracovaný a v dňoch 19.- 20. júna 2000 vo Feire vyhlásený akčný plán s názvom eEurope, ktorý je sumárom úloh na dosiahnutie tohto cieľa. Tým sa členské krajiny EÚ, Európsky parlament a Európska komisia politicky zaviazali k vzájomnej spolupráci a koordinácii aktivít pri rozvoji európskej informačnej spoločnosti.
Takmer v tom istom čase sa rozvinuli obdobné aktivity v krajinách strednej a východnej Európy. Na ministerskej konferencii vo Varšave v dňoch 12. a 13. mája 2000 tieto krajiny uznali strategický cieľ stanovený krajinami EÚ v Lisabone, súhlasili s prijatím výzvy a rozhodli sa vyhlásiť iniciatívu eEurope+. Iniciatíva je rámcovým akčným plánom  korešpondujúcim s plánom eEurope, pričom pre kandidátske krajiny EÚ sú ciele doplnené o úlohy súvisiace s urýchlením implementácie základných pilierov informačnej spoločnosti v kandidátskych krajinách (úlohy v úrovni 0.). Vzhľadom na rôznu úroveň informatizácie kandidátskych krajín, na rôznu úroveň ekonomík a technologického i personálneho potenciálu, a tak aj rôznu pripravenosť na informačnú spoločnosť a spoločný európsky trh, každá z nich si rozpracovala alebo rozpracúva vlastný akčný plán realizácie iniciatívy eEurope+. 

Vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č.522/2001 zo dňa 13. júna 2001 schválila základný dokument v oblasti informatizácie spoločnosti – Politika informatizácie spoločnosti v Slovenskej republike. Súčasťou tohto strategického dokumentu bola aj iniciatíva eEurope+ a jej rozpracovanie na podmienky Slovenskej republiky sa stalo základnou úlohou pre ďalšie obdobie. Na základe toho sa v júni 2001 Slovenská republika oficiálne prihlásila k iniciatíve eEurope+. 

Akčný plán – čiže plán činností podporujúci Stratégiu informatizácie spoločnosti v Slovenských podmienkach - je spracovaný v nadväznosti na uvedené iniciatívy a navrhnuté činnosti, ako aj rozpracované úlohy je nevyhnutné priebežne plniť, ak chceme, aby Slovenská republika nebola handicapovanou krajinou v porovnaní s okolitými krajinami a krajinami Európskej únie. 

Akčný plán je konkrétny a záväzný harmonogram činností súvisiacich s procesom informatizácie spoločnosti, vychádza zo stratégie, je jej logickou súčasťou a realizuje sa prostredníctvom konkrétnych nosných a podporných projektov. Projekty sa delia na tieto dve kategórie aby sa aj týmto zabránilo triešteniu zdrojov. Akčný plán obsahuje záväzky týkajúce sa plnenia jednotlivých úloh ako aj zoznam inštitúcií zodpovedných za ich plnenie.

Poznámka:

V odseku “0” sú zahrnuté nosné programy a v odstavcoch “1”, “2” a “3” sú podporné programy a projekty akčného plánu.

Akčný plán je otvorený dokument a jednotlivé nosné programy sa budú doplňovať podpornými projektmi z portfólia projektov priebežne podľa vzniknutej potreby.

Termíny plnenia sú chápané ku koncu uvedeného kalendárneho roka v prípade, že nie sú upresnené.

Základné ciele a úlohy Akčného plánu stratégie informatizácie spoločnosti v podmienkach SR

Urýchliť budovanie základných pilierov informačnej spoločnosti 
1)	Štandardizovaná tvorba a integrácia užitočného obsahu – informácií a služieb – pre fyzické a právnické osoby,
2)	Budovanie ľudských kapacít pre informačnú spoločnosť primárne v štátnej a verejnej správe, ale aj všeobecne,
3)	Koncepčné a systematické budovanie infraštruktúry pre prístup a konektivitu.

1.	Stimulovať využívanie internetu tvorbou a poskytovaním relevantného obsahu
a)	Urýchliť e-obchod,
b)	Verejná správa on-line: elektronický prístup k verejným službám,
c)	Zdravotníctvo on-line,
d)	Európsky digitálny obsah pre globálne siete,
e)	Inteligentné dopravné systémy,
f)	Životné prostredie on-line.

2.	Investície do ľudí a ich kvalifikácie
a)	Európska mládež v digitálnom veku,
b)	Akvizícia zručností potrebných pre poskytovanie digitálnych informácií a služieb pre zamestnancov štátnej a verejnej správy,
c)	Umožniť všetkým účasť na tvorbe a prínosoch znalostnej ekonomiky,
d)	Vypracovať a postupne realizovať program prístupu k informačným technológiám na základe princípu rovnosti príležitostí pre špecifické skupiny obyvateľstva, ohrozené nezamestnanosťou a sociálnym vylúčením:
- zdravotne postihnutí občania,
- ženy, ( po materskej dovolenke, ženy v domácnosti, vo veku po štyridsiatke),
- seniori,
- rómskych  spoluobčanov,
- občania  s menšími rozvojovými šancami (vidiecke obyvateľstvo.)

3.	Lacnejší, rýchlejší a bezpečnejší internet
a)	Implementácia moderných technológií pre prístup a konektivitu,
b)	Posilnenie konkurencie v poskytovaní prístupu k miestnym prístupovým sieťam,
c)	Integrácia informačnej bezpečnosti do IT transakcií na všetkých úrovniach.

Úlohy Akčného plánu v podmienkach SR 
Úlohy Akčného plánu vychádzajú z predpokladu, že bude vymenovaný splnomocnenec vlády SR pre informatizáciu spoločnosti (ďalej len splnomocnenec).

Urýchliť budovanie základných pilierov informačnej spoločnosti

Číslo úlohy	Aktivity	Realizátor	Termín	
1.	 Štandardizovaná tvorba a integrácia užitočného obsahu – informácií a služieb – pre  fyzické a právnické osoby	
1.a.	Inštitucionálne a legislatívne zabezpečiť tvorbu štandardov pre budovanie informačnej spoločnosti (IS)
Novelizovať zákon 211/2000 Z..z. o slobodnom prístupe k informáciám a navrhnúť nové znenie zákona 261/1995 Z. z. o ŠIS.	Splnomocnenec 	2003	
1.b.	Zabezpečiť prevádzkovanie centrálneho portálu. Zabezpečiť prostredie pre realizáciu elektronických služieb poskytovaných štátnou správou občanom prostredníctvom internetu v rámci centrálneho portálu.	Úrad vlády SR v súčinnosti so Splnomocnencom	2003	
1.c.	Vytvorenie základných systémových predpokladov pre tvorbu štandartizovaného informačného obsahu a e-služieb vo verejnej správe, resp. e-Government	Splnomocnenec v spolupráci s relevantnými ÚOŠS  a samosprávy 	2003	
1.d.	Zabezpečiť prístup SR ku komunitárnym programom v oblasti budovania IS, ktoré sú pre SR kľúčové v rámci prístupových procesov (IDA, TESTA, EURODAC, eContent, eSafe)	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy	2003	
1.e.	Stimulovať tvorbu digitálneho obsahu – informácií a služieb – zameraného na praktické použitie z pohľadu občana a súkromného sektoru 	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2003 	
1.f.	Vytvoriť systém manažmentu obsahu internetových stránok rezortov, zjednotiť charakter poskytovaného obsahu, formu a dizajn internetových stránok rezortov (WAI guidelines).	Splnomocnenec, Úrad vlády SR v spolupráci s relevantnými ÚOŠS a samosprávy	2004	
2.	 Budovanie ľudských kapacít pre IS v štátnej a verejnej správe, ako aj všeobecne	
2.a.	Zvyšovanie počítačovej gramotnosti  špecifických skupín obyvateľstva  (žien, špeciálne žien, ohrozených nezamestnanosťou, rómskych spoluobčanov, zdravotne postihnutých občanov, seniorov, občanov  s menšími rozvojovými šancami - vidiecke obyvateľstvo)	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a mimovládnymi organizáciami 	2005 	
3.	 Koncepčné a systematické budovanie infraštruktúry pre prístup a konektivitu	
3.a.	Vypracovanie analýzy, feasibility a podnikateľského zámeru pre budovanie štátnej infraštruktúry pre prístup a konektivitu	Úrad vlády SR v spolupráci so splnomocnencom	2003 	

1. Stimulovať využívanie internetu tvorbou a poskytovaním relevantného obsahu

Číslo úlohy	Aktivity	Realizátor	Termín	
1. a.	 Urýchliť e-obchod	
1.a.1.	Zvyšovať dôveru spotrebiteľov v e-obchod v spolupráci so spotrebiteľskými skupinami a priemyslom. Podporovať alternatívne riešenia sporov, dôveryhodné značky a efektívne zásady správania sa (code of conduct) na základe spolupráce so zúčastnenými stranami a s cieľom vyvinúť všeobecné princípy a vytvárať vhodné stimuly	Súkromný sektor, Európska komisia,        MH SR v súčinnosti so splnomocnencom	polrok 2004	
1.a.2.	Stimulovať zvýšenú flexibilitu pri regulácii e-obchodu so zameraním na spoločnú reguláciu a samoreguláciu, napr. prostredníctvom spolupráce s relevantnými obchodnými skupinami, ako sú Global Business Dialogue                                  (www.gbde.org)	Súkromný sektor, Európska komisia,        MH SR v súčinnosti so splnomocnencom	polrok 2004	
1.a.3.	Podporovať elektronizáciu malých a stredných podnikov (”Go Digital”) koordináciou vzájomnej výmeny vedomostí a informácií o praktických príkladoch, pripravenosti na e-obchod a meraní ukazovateľov (benchmarking). Zriadiť ”referenčné centrá” s úlohou pomôcť malým a stredným podnikom začleniť e-obchod do obchodných stratégií	Súkromný sektor, Európska komisia,        MH SR v súčinnosti so splnomocnencom	2004	
1.a.4.	Stimulovať zriadenie infraštruktúry pre e-obchod, ako aj používanie a vzájomné uznávanie elektronického podpisu 	Súkromný sektor,     MH SR, MV SR v súčinnosti  so splnomocnencom	2004	
1.a.5.	Zaviesť systém elektronických identifikačných preukazov totožnosti ako predpokladu využívania integrovaných služieb v režime on-line	MV SR v súčinnosti so splnomocnencom	2004	
1. b.	 Verejná správa on-line – elektronický prístup k verejným službám	
1.b.1.	Vypracovanie modelu poskytovania elektronických služieb verejnej správy, na ktorého základe bude elektronizácia postupne implementovaná	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2004	
1.b.2.	Zabezpečiť tvorbu, aktualizáciu a sprístupnenie verejných informácií a služieb on-line vrátane právnických, administratívnych, kultúrnych, environmentálnych a dopravných informácií s prepojením na centrálny portál. Poskytnúť súčinnosť a zabezpečiť spoluprácu pri udržiavaní aktuálneho stavu centrálneho portálu a zabezpečiť aktívne permanentné poskytovanie informácií pre potreby centrálneho portálu (metodický pokyn)	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2003-2006	
1.b.3.	Umožniť všeobecný elektronický prístup k základným verejným službám	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2004	
1.b.4.	Zabezpečiť zjednodušené elektronické administratívne postupy pre obchodovanie, napr. zrýchlené (on-line) postupy na založenie spoločností.	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2004
	
1.b.5.	Zjednotenie, elektronizácia a sprístupnenie základných registrov potrebných pre činnosť verejnej správy	ŠÚ SR v súčinnosti s jednotlivými rezortami spravujúcimi registre	2004
	
1.b.6.	Podporovať využívanie elektronických podpisov v rámci verejného sektora	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2003	
1.b.7.	Zriadiť portál  pre e-procurement – online verejné obstarávanie (nákup a prevádzkovanie bude v súlade s podmienkami dostupnosti IKT pre občanov so zdravotným postihnutím)	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS	2004	
1.b.8.	Osobitné ustanovenia v plánovanej príprave návrhu „zákona o informačných systémoch verejnej správy“ a následná novelizácia zákona č.1/1993 Z.z. o Zbierke zákonov SR vzhľadom na právny informačný systém JASPI.	MS SR v súčinnosti s MDPT SR	2005	
1.b.9.	Aktualizácia platnosti elektronickej zbierky zákonov v právnom informačnom systéme JASPI.	MS SR	2007	
1.b.10.	Prepojenie právneho informačného systému JASPI so systémami EÚ.	MS SR	2009	
1.b.11.	Vytvorenie základných systémových predpokladov pre vybudovanie vládneho GIS /národná infraštruktúra priestorových informácií – NIPI/	MP SR
v súčinnosti s 
ÚGKK SR	2004	
1.b.12.	Zabezpečiť tvorbu jednotného georeferenčného základu pre GIS	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS	2004	
1.b.13.	Vybudovanie vládneho GIS – ako nadrezortného systému priestorových   informácií /úloha vyplýva zo zákona NR SR č. 215/1995 Z.z. o geodézii a kartografii	ÚGKK SR	2005	
1.b.14.	Vykonanie auditu efektívnosti čerpania finančných prostriedkov na rozvoj informatiky v jednotlivých rezortoch, prijatie záverov a súborov opatrení na jeho optimalizáciu	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS	2004	
1.b.15.	Realizovať Program elektronizácie knižníc (zabezpečiť vo verejných a vedeckých knižniciach budovanie verejných internetových pracovísk pre všetky skupiny občanov s prístupom k verejným informačným zdrojom a službám) 	MK SR	2004	
1. c.	 Zdravotníctvo on-line	
1.c.1.	Koncepcia a legislatíva zdravotníckej informatiky	MZ SR v súčinnosti so splnomocnencom,
Súkromný sektor	2004	
1.c.2.	Integrácia informačnej sústavy zdravotníctva, návrh štandardov pre zdravotnícku informatiku s prihliadnutím na medzinárodné štandardy a prostredie v SR	MZ SR v súčinnosti so splnomocnencom, ŠÚ SR	2004	
1.c.3.	Vybudovanie dátového centra	MZ SR v súčinnosti so splnomocnencom	2004	
1.c.4.	Prevádzka a rozvoj ťažiskových informačných systémov pre podporu tvorby politiky v rezorte MZ SR	MZ SR	2004	
1.c.5.	Informatizácia zdravotníckych zariadení, národné a regionálne zdravotnícke infraštruktúry s verejnými zdravotníckymi sieťami EÚ	MZ SR v súčinnosti so splnomocnencom 	2004	
1. d.	Národný digitálny obsah pre globálne siete	
1.d.1.	Stimulovať rozvoj a rozširovanie národného digitálneho obsahu  v globálnych sieťach a podporovať jazykovú rozmanitosť informačnej spoločnosti vrátane podpory využívania informácii verejného sektora a zriadiť národnú digitálnu zbierku kľúčových databáz. Zapojenie SR do programov eContent a eSafe.	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2003	
1.d.2.	Zintenzívniť uvedomovanie si potreby bezpečnejšieho využívania internetu. Základné štandardy pre internetovú bezpečnosť. Implementácia kultúry bezpečnosti	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2003	
1.d.3	Podporovať budovanie národných digitálnych knižníc pre vedu, výskum, techniku a vzdelávanie, systémov elektronického publikovania a digitalizáciu národného dedičstva (otvorených národných digitálnych archívov, digitalizáciu fondov, zbierok pamäťových inštitúcií atď.)	MK SR v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS	2005	
1. e.	 Inteligentné dopravné systémy	
1.e.1.	Pripraviť rozvojové plány pre implementáciu inteligentných dopravných služieb	MDPT SR	2003	
1. f.	 Životné prostredie on-line	
1.f.1.	Podporovať ďalší rozvoj siete EIONET na zber, monitorovanie a informovanie o environmentálnych údajoch kompatibilnej s rozvíjajúcimi sa sieťami v Európe.	MŽP SR	2004	

2. Investície do ľudí a ich kvalifikácie

Číslo úlohy	Aktivity	Realizátor	Termín	
2. a.	 Európska mládež v digitálnom veku	
2.a.1.	Vybaviť všetky školy vyhovujúcim prístupom na internet a k multimediálnym zdrojom pre učiteľov a študentov	MŠ SR ,
Súkromný sektor	2005	
2.a.2.	Zabezpečiť dostupnosť podporných služieb a vzdelávacích zdrojov na internete, ako aj možnosti dištančného vzdelávania (e-learning) pre učiteľov, žiakov a rodičov (napr. prístup pre postihnutých, prístup k digitalizovanému kultúrnemu dedičstvu, mnohojazyčné multimediálne učebné materiály, európska iniciatíva pre voľne šíriteľný softvér, výber najlepších príkladov z praxe). Podporovať toto úsilie prostredníctvom vzdelávacích, školiacich, kultúrnych a IST programov EÚ	MŠ SR ,
Súkromný sektor	2003	
2.a.3.	Zabezpečiť školenie všetkým učiteľom, najmä upraviť učebné osnovy a stimulovať učiteľov na využívanie a aplikovanie nových technológií pre rozvoj inovačných praktických učebných metód. Zabezpečiť výmenu najlepších praktík a koordinovať výskumné úsilie prostredníctvom vzdelávacích, školiacich, kultúrnych a IST programov EÚ, napr. prostredníctvom zapojenia SR do programu European SchoolNet.	MŠ SR ,
Súkromný sektor	2004	
2.a.4.	Upraviť učebné osnovy tak, aby umožnili používať nové učebné metódy založené na informačných a komunikačných technológiách 	MŠ SR ,
Súkromný sektor	2004	
2.a.5.	Zabezpečiť každému žiakovi možnosť nadobudnúť  základnú digitálnu gramotnosť do ukončenia povinnej školskej dochádzky. Podporovať pilotné projekty, výmenu najlepších praktík a koordinovať výskumné úsilie prostredníctvom vzdelávacích a IKT programov EÚ	MŠ SR ,
Súkromný sektor	2004	
2. b.	 Akvizícia zručností potrebných pre poskytovanie digitálnych informácií a služieb u zamestnancov štátnej a verejnej správy	
2.b.1	Vypracovať a realizovať program zvyšovania digitálnej gramotnosti zamestnancov v štátnej a verejnej službe.
Realizovať Koncepciu informačného systému v štátnej službe. Uplatniť medzinárodne uznávané programy typu ECDL 	ÚPŠS v súčinnosti so splnomocnencom	2004	
2. c.	 Umožniť všetkým účasť na tvorbe a prínosoch znalostnej ekonomiky 	
2.c.1.	Spolupracovať na európskej úrovni na efektívnej koordinácii opatrení zameraných na dostupnosť informácií pre všetkých prostredníctvom hodnotenia ukazovateľov výkonu a výmeny najlepších praktík medzi kandidátskymi krajinami a EÚ – 15	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS	2003	
2.c.2.	Zamerať sa na prijatie štandardov programu ”Design for-all”, ktorého cieľom je dostupnosť produktov informačných technológií pre všetkých, najmä pokiaľ ide o zdokonalenie pracovnej schopnosti a sociálneho zaradenia občanov	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2003	
2.c.3.	Preskúmať a prijať relevantnú legislatívu a štandardy na zabezpečenie zhody so zásadami prístupnosti	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy	2003	

3. Lacnejší, rýchlejší a bezpečnejší internet

Číslo úlohy	Aktivity	Realizátor	Termín	
3. a.	 Implementácia moderných technológií pre prístup a konektivitu	
3.a.1.	Umožniť prístup do akademickej siete a jej využívanie v školách, múzeách a knižniciach tam, kde je to vhodné	MŠ SR, MK SR, SANET, SANET II	2003	
3. b.	 Posilnenie konkurencie v poskytovaní prístupu k miestnym prístupovým sieťam	
3.b.1.	Zamerať sa na posilnenie konkurencie v miestnych prístupových sieťach	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2004	
3.b.2.	Pomocou nástrojov verejného financovania uprednostniť podporu rozvoja informačnej infraštruktúry a projektov tam, kde je to potrebné a bez narušenia konkurencie, hlavne v menej rozvinutých regiónoch	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2004	
3.b.3.	Zamerať sa na zavedenie digitálnych televíznych služieb vrátane internetu a na zvýšenie vzájomnej spolupráce v rámci dobrovoľnej, priemyslom inicializovanej štandardizácie	MDPT SR ,
Súkromný sektor	2005	
3. c.	 Integrácia informačnej bezpečnosti do IT transakcií na všetkých úrovniach	
3.c.1.	Zdokonaliť celkovú bezpečnosť on-line transakcií:		2003	
	Øpodporou certifikátov bezpečnosti, inicializovaných priemyslom prostredníctvom koordinácie úsilia a vzájomného uznania, zahrnujúc odbornú certifikáciu informačnej bezpečnosti 	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	 	
	Østimulovaním verejno/súkromnej spolupráce na zabezpečení spoľahlivosti informačných infraštruktúr (vrátane rozvoja systémov včasného varovania)	 	 	
3.c.2.	Zabezpečiť školenia / vzdelávanie legislatívnych pracovníkov, súdneho personálu a priemyselných špecialistov v oblasti posilnenia práva, hi-tech kriminality a otázok bezpečnosti (ako je boj proti počítačovej kriminalite, zneužívaniu počítačov ap.)	Splnomocnenec v súčinnosti  s ÚPŠS, relevantnými ÚOŠS a samosprávy,	2004	
3.c.3.	Zdokonaľovať používateľské rozhranie bezpečných transakčných terminálov pre inteligentné čipové karty, vrátane prístupu pre postihnutých občanov a podpory pre viacjazyčné informácie	Súkromný sektor,  Organizácie pre štandardizáciu,  MPSVR SR,
ÚNMS SR	2003	
3.c.4.	Pripraviť sa na zapojenie SR do bezpečnostných štruktúr EÚ,  a to najmä v súlade s programom vypracovaným skupinou “Digital Security Task Force.” 	Splnomocnenec v súčinnosti s relevantnými ÚOŠS a samosprávy, súkromný a mimovládny sektor	2003	
3.c.5.	Zriadiť orgán (inštitúciu) pod gesciou splnomocnenca, ktorá bude riešiť problematiku tzv. „všeobecnej bezpečnosti“ IS, t.j. bezpečnosť IS, ktoré neobsahujú utajované skutočnosti.	Splnomocnenec	2005