DÔVODOVÁ SPRÁVA 

Všeobecná časť

Navrhovaná novela zákona č.483/2001Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o bankách“) reaguje na novú legislatívu, ktorá vecne súvisí so zákonom o bankách, ako aj vychádza z poznatkov a potrieb aplikačnej praxe, ktoré vyvolali potrebu navrhovaného doplnenia a zmeny ustanovení zákona o bankách. Cieľom navrhovaných zmien sú úpravy a precizovanie ustanovení zákona o bankách, ktoré jednak reagujú na novú legislatívu súvisiacu so zákonom o bankách a ktoré jednak zohľadňujú doterajšie poznatky a skúsenosti z praxe pri uplatňovaní zákona o bankách, pričom ide zároveň o doplnenie ustanovení, ktoré pri dosahovaní účelu zákona o bankách chýbajú a v niektorých prípadoch aj o zamedzenie možnosti nejednotného výkladu niektorých ustanovení zákona o bankách, a to všetko v snahe vytvoriť podmienky pre správnu aplikáciu zákona o bankách v činnosti bánk, zahraničných bánk a pobočiek zahraničných bánk, ako aj Národnej banky Slovenska.
Pritom navrhovaná novela zákona o bankách napríklad vytvára podmienky na vzájomné poskytovanie informácií medzi bankovými subjektmi o klientoch, na ktorých sa vzťahujú medzinárodné sankcie zabezpečujúce medzinárodný mier a bezpečnosť, teda na poskytovanie informácií medzi bankami o klientoch, s ktorými je spojené riziko financovania terorizmu a prípravy teroristických akcií, ako aj na poskytovanie informácií medzi bankami o klientoch, ktorí vykonávali neobvyklú obchodnú operáciu. Takýmito úpravami sa zároveň prispieva k správnemu výkladu a aplikácii medzinárodných odporúčaní inštitúcie FATF pri OECD (Finančnej akčnej pracovnej skupiny na boj proti legalizácii nezákonných príjmov – Financial Action Task Force on Money Laundering). Navrhovanou novelou zákona o bankách sa súčasne napríklad precizujú ustanovenia, ktoré sa týkajú činnosti finančných inštitúcií a zahraničných finančných inštitúcií, prípadne vedúcich predstaviteľov v procese riadenia bankových subjektov a pri konaní za bankové subjekty. Navrhovaná novela zákona o bankách súčasne zohľadňuje uznesenie vlády SR č.76/2005 z 26.1.2005 o opatreniach na zefektívnenie zverejňovania údajov v Obchodnom vestníku. V neposlednom rade sa navrhovanou novelou vykonávajú aj úpravy v zákone o bankách, ktorými sa zohľadňujú novelizované predpisy o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti, ako aj nový zákon o konkurze a reštrukturalizácii, ktorý už do budúcnosti nepozná inštitút vyrovnania.
Významnou zmenou je tiež zapracovanie povinnosti pre banky a pobočky zahraničných bánk informovať klienta pri každej písomnej zmluve o obchode o celkovej výške ročnej percentuálnej úrokovej sadzby.
Platný zákon o bankách je v súčasnosti už plne zosúladený a kompatibilný s teraz účinným právnym poriadkom Európskych spoločenstiev a Európskej únie. Relevantnou smernicou v Európskej únii pre zákon o bankách je smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES z 20.marca 2000 o zakladaní a podnikaní úverových inštitúcií v platnom znení (Úradný vestník Európskych spoločenstiev L126, 26.05.2000). Táto tzv. európska banková smernica vymedzuje pravidlá pre zakladanie a podnikanie bankových subjektov na princípe jednej licencie uznávanej v rámci celej Európskej únie.
Predložený návrh obsahuje taktiež čiastkové sprievodné úpravy zákona o platobnom styku (zákona č.510/2002Z.z. v znení neskorších predpisov), Devízového zákona (zákona NR SR č.202/1995Z.z. v znení neskorších predpisov) a zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č.747/2004Z.z. v znení neskorších predpisov).
Prijatím predloženého návrhu novely zákona o bankách sa nepredpokladá žiadny vplyv na štátny rozpočet, na rozpočty obcí, na rozpočty vyšších územných celkov (samosprávnych krajov) ani na ostatné rozpočty patriace do okruhu verejných rozpočtov. Predložený návrh zákona nepredpokladá ani iné finančné a ekonomické vplyvy. Predložený návrh zákona taktiež nepredpokladá vplyv na životné prostredie, na podnikateľské prostredie, ani na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest a rovnako nepredpokladá žiadne negatívne dopady na boj proti kriminalite a terorizmu. Predložený návrh zákona vzhľadom na predmet jeho úpravy netreba prerokovať v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky.
Predložený návrh novely zákona o bankách je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a zákonmi Slovenskej republiky, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Pritom je predložený návrh zákona tiež v súlade so Zmluvou o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii (Ú.v.ES L 236, 24.12.2002, oznámenie č.185/2004Z.z.).

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 483/2001Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie 

1.	Navrhovateľ zákona:
Vláda Slovenskej republiky.

2.	Názov návrhu zákona:
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 483/2001Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

3. Problematika návrhu zákona: 

a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev:

Primárnom:
–	v čl. 3 ods. 1 písm. h), čl. 4 ods. 1, čl. 14 ods. 2, čl. 48 až 60 Zmluvy o založení ES, 

Sekundárnom:
–	v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES z 20. marca 2000 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií v platnom znení (Ú.v. L 126, 26. 5. 2000),
–	v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/46/ES z 18. septembra 2000 o začatí, vykonávaní a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva (Ú.v. ES L 275, 27. 10. 2000),
–	v smernici Rady 1993/6/EHS o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií v platnom znení (Ú.v. ES L 141, 11. 6. 1993),
–	v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES zo 4. apríla 2001 o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií (Ú.v. ES L 125, 5. 5. 2001),
–	 v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES zo 16. decembra 2002 o doplňujúcom dohľade nad úverovými ústavmi, poisťovňami a investičnými firmami vo finančnom konglomeráte, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a smernice 98/78/ES a 2000/12/ES v platnom znení (Ú.v. ES L 35, 11.2.2003).

b)	nie je upravená v práve Európskej únie,
c)	je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev:
–	v rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci C–464/98, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. Friedrich Stefan, rok 2001 Zb.roz. ESD (I-173).

4.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a k Európskej únii:

a)	Zo Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii, najmä z Aktu o podmienkach pristúpenia nevyplývajú pre SR žiadne záväzky.
b)	Podľa Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii, najmä podľa Aktu o podmienkach pristúpenia nepožiadala SR o žiadne prechodné obdobie.
c)	Podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za prebratie smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov je lehota na prebratie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 1985/611/EEC a 1993/6/EHS a smernica 2000/12/ES Európskeho parlamentu a Rady a ktorou sa zrušuje smernica Rady 1993/22/EHS (Ú.v. ES L 145, 30/04/2004) je do 30.04. 2006 a pre smernicu Komisie 2004/69/ES z 27. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „mnohostranné banky pre rozvoj“ (Ú.v. ES L 125, 28/04/2004) je lehota na prebratie stanovená do 30.06.2006. Obe smernice sú novelami smernice 2000/12/ES.
d)	Proti SR nebolo začaté konanie o porušení Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev podľa čl. 226 až 228 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev v platnom znení.
e)	Do zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov a do zákona č. 429/2002 Z. z. o burze cenných papierov v znení neskorších predpisov boli prebraté smernice 1993/6/EHS a 2002/87/ES.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

– úplný

Problematika predloženého návrhu novely zákona o bankách (úpravy reagujúce na novú legislatívu a úpravy vychádzajúce z poznatkov a potrieb aplikačnej praxe) nezasahuje do regulácie obsiahnutej v uvedených smerniciach a preto je bezpredmetné vyhotovenie tabuliek zhody.

6.	Gestor:
Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Spolupracujúci rezort:
Národná banka Slovenska.

DOLOŽKA VPLYVOV
k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa
zákon č.483/2001Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov
v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov
o jeho finančných a ekonomických vplyvoch, vplyvoch na životné prostredie, vplyvoch na zamestnanosť a vplyvoch na podnikateľské prostredie

1.	Odhad dopadov na verejné financie
Prijatím predloženého návrhu novely zákona o bankách sa nepredpokladá negatívny vplyv na štátny rozpočet, na rozpočty obcí, na rozpočty vyšších územných celkov (samosprávnych krajov) ani na ostatné rozpočty patriace do okruhu verejných rozpočtov.

2.	Odhad dopadov na obyvateľov, podnikateľské prostredie a iné právnické osoby
Realizáciou predloženého návrhu novely zákona o bankách sa nepredpokladá negatívny vplyv na obyvateľov, na podnikateľské prostredie a ani na iné právnické osoby.

3.	Odhad dopadov na životné prostredie
Realizáciou predloženého návrhu novely zákona o bankách sa nepredpokladá žiadny vplyv na životné prostredie (žiadny environmentálny vplyv).

4.	Odhad dopadov na zamestnanosť
Realizáciou predloženého návrhu novely zákona o bankách sa nepredpokladá žiadny vplyv na nezamestnanosť ani na zamestnanosť v Slovenskej republike.

Osobitná časť

K článkuI

K bodu 1
Znenie poznámky pod čiarou k odkazu10 v zákone o bankách sa aktualizuje vzhľadom na nový zákon č.595/2003Z.z. o dani z príjmov.

K bodu 2
V ustanovení §6 ods.13 zákona o bankách sa legislatívne spresňuje už neaktuálny vnútorný odkaz na §6 odsek10, ktorý bol medzičasom prečíslovaný na §6 odsek12.

K bodu 3
Cieľom navrhnutej úpravy §7 ods.14 zákona o bankách, vypustenia odkazu22 (odkazu na Zákonník práce) z celého zákona o bankách a zároveň súbežného doplnenia §7 o nový odsek20 je nahradiť doterajšiu legislatívnu skratku „vedúci zamestnanec“ rovnakým slovným pojmom, ktorý však bude precízne vymedzený na účely zákona o bankách tak, aby sa dosiahlo jednotné uplatňovanie ustanovení zákona o bankách na všetkých vedúcich bankových funkcionárov, ktorí síce nemajú rovnaký druh právneho vzťahu k jednotlivým bankám alebo pobočkám zahraničných bánk, ale majú a vykonávajú navzájom porovnateľne dôležitú riadiacu činnosť (pozíciu) v systéme riadenia bánk a pobočiek zahraničných bánk. Používanie legislatívnej skratky „vedúci zamestnanec“ s odkazom na Zákonník práce (napríklad odkazu v ustanoveniach §7 ods.14, §24 ods.4, §35 ods.4, §55 ods.1 a §58 ods.1 a2 zákona o bankách) má doteraz za následok, že zákonom o bankách ustanovené požiadavky a povinnosti vedúceho zamestnanca sa vzťahujú iba na tých vedúcich bankových funkcionárov, ktorí priamo podliehajú štatutárnemu orgánu a ktorí vykonávajú riadiacu činnosť iba v pracovnoprávnom vzťahu. Vzhľadom na fakt, že postavenie vedúceho zamestnanca majú reálne aj osoby, ktoré nemajú k banke alebo pobočke zahraničnej banky pracovnoprávny vzťah, je potrebné precízne vymedziť pojem „vedúceho zamestnanca“ na účely zákona o bankách.

K bodu 4
	Navrhnutým novým znením poznámky pod čiarou k odkazu24 v zákone o bankách sa legislatívne spresňuje už neaktuálne doterajšie znenie poznámky pod čiarou k odkazu24 tak, aby v tejto poznámke bol uvedený odkaz na §7 zákona č.311/1999Z.z. o registri trestov v znení neskorších predpisov (teda v znení zákonov č.48/2002Z.z., č.418/2002Z.z. a č.530/2004Z.z.). Dôvodom je skutočnosť, že §7 zákona o registri trestov obsahuje úpravu o odpisoch z registra trestov, pričom podľa §7 ods.15 písm.a) zákona o bankách (ktorého súčasťou je odkaz24) sa vyžaduje odpis z registra trestov (podľa §7 zákona o registri trestov), nie výpis z registra trestov (podľa §8 zákona o registri trestov).

K bodu 5
Navrhnutou úpravou §7 ods.15 písm.d) zákona o bankách sa zabezpečí aktualizácia tohto ustanovenia vzhľadom na nový zákon č.7/2005Z.z o konkurze a reštrukturalizácii, ktorý upravuje riešenie úpadku dlžníka novou právnou formou reštrukturalizácie a ktorý tiež zaviedol inštitút zastavenia konkurzného konania pre nedostatok majetku.

K bodu 6
Úpravou ustanovenia §7 ods.19 písm.b) sa precizuje vymedzenie pojmu kontrola na účely zákona o bankách. Pojem kontroly je využitý aj v niektorých iných definíciách ustanovených zákonom o bankách, napríklad v definícii skupiny hospodársky spojených osôb na účely vykazovania majetkových angažovaností voči takýmto skupinám, ako aj v definícii ovládania na účely ustanovovania konsolidovaných celkov a finančných konglomerátov, ktoré sú predmetom výkonu dohľadu podľa zákona o bankách. Pritom z doteraz platnej definície kontroly vyplýva, že za splnenia ostatných potrebných kritérií pre plnenie pravidiel, ktorých súčasťou je podmienka kontroly, môže neúmerne narásť počet vykazovaných ukazovateľov, napríklad väčší počet skupín hospodársky prepojených osôb, voči ktorým je potrebné plniť limit majetkovej angažovanosti, väčší počet konsolidovaných celkov, ich iná štruktúra a podobné ukazovatele. V niektorých situáciách v dôsledku doterajšieho široko vymedzeného pojmu kontrola dochádza ku komplikovaným výkladom zákona o bankách. Cieľom navrhnutej úpravy §7 ods.19 písm.b) je zabezpečiť taký výklad pojmu kontrola, aby akákoľvek obchodná spoločnosť z tohto hľadiska nemala v rovnakom čase viacero materských spoločností, pretože súbežná existencia viacerých materských spoločností by mala výrazný vplyv na aplikáciu vyššie uvedených ďalších ustanovení zákona o bankách.

K bodu 7
V §7 sa navrhuje doplniť nový odsek20 súbežne s navrhnutou úpravou §7 ods.14 zákona o bankách (viď odôvodnenie k bodu4), a to v záujme už uvedeného dosiahnutia jednotného uplatňovania ustanovení zákona o bankách na všetkých vedúcich bankových funkcionárov, ktorí síce nemajú rovnaký druh právneho vzťahu k jednotlivým bankám alebo pobočkám zahraničných bánk, ale majú a vykonávajú navzájom porovnateľne dôležitú riadiacu činnosť (pozíciu) v systéme riadenia bánk a pobočiek zahraničných bánk.

K bodu 8
Doplnením §9 ods.3 sa upravuje povinnosť Národnej banky Slovenska zasielať Obchodnému vestníku všetky bankové povolenia, ktoré vydá Národná banka Slovenska. Toto doplnenie §9 ods.3 zákona o bankách sa navrhuje vykonať vzhľadom na ustanovenia zákona č.530/2003Z.z o obchodnom registri, ktorý vyžaduje, že zbierka listín v rámci obchodného registra musí obsahovať aj doklad (listinu) o oprávnení na vykonávanie činností zapísaných do obchodného registra, teda v prípade bankových subjektov jednak základné bankové povolenia, ale tiež bankové povolenia, v ktorých sa obmedzuje alebo rozširuje rozsah alebo spôsob výkonu niektorých bankových činností.

K bodu 9 
Doplnením funkcie prokuristu medzi ostatné kľúčové funkcie v banke vymedzené v §9 ods.4 sa dosiahne, aby osoba ustanovovaná do funkcie prokuristu banky, taktiež potrebovala predchádzajúci súhlas Národnej banky Slovenska, a to vzhľadom na dôležitosť a rozsah kompetencií a význam funkcie prokuristu banky. Na základe §14 ods.1 Obchodného zákonníka je prokurista podnikateľa zo zákona oprávnený na všetky právne úkony, ku ktorým dochádza pri prevádzke podniku tohto podnikateľa (s výnimkou scudzovania a zaťažovania nehnuteľností podnikateľa), a teda právne postavenie prokuristu je navonok veľmi blízke postaveniu štatutárneho orgánu. Preto je potrebné, aby pravidlá na ustanovenie prokuristu banky boli analogické ako pravidlá na ustanovenie člena štatutárneho orgánu banky (člena predstavenstva banky).

K bodu 10
	Ustanovenia §11 až §20 sa spresňujú tak, aby tieto ustanovenia neaplikovali iba pri spolupráci so zahraničnými orgánmi bankového dohľadu v členských štátoch EÚ, ale pri spolupráci so všetkými zahraničnými orgánmi dohľadu nad finančným trhom v členských štátoch EÚ. Takáto úprava sa navrhuje preto, lebo dohľad nad príslušnými zahraničnými subjektmi finančného trhu v členských štátoch EÚ nemusí vždy vykonávať orgán bankového dohľadu, ale aj iný príslušný orgán dohľadu v oblasti finančného trhu.

K bodu 11
Navrhnutou úpravou §11 ods.3 sa spresňuje doterajšie ustanovenie vzhľadom na skutočnosť, že finančné inštitúcie nemôžu voľne vykonávať prijímanie bankových vkladov, ktoré je bankovou činnosťou podľa §2 ods.1 písm.a) zákona o bankách. Navrhnutá úprava rešpektuje čl.1 ods.5 a čl.3 európskej bankovej smernice (smernice 2000/12/ES). Navrhnutou úpravou §13 ods.7 sa súčasne zabezpečuje jeho súlad s vymedzením pojmu finančnej inštitúcie podľa §6 ods.15 zákona o bankách. Zároveň sa navrhnutou úpravou §11 ods.3 zákona o bankách spresňuje doterajšie ustanovenie tak, že banka alebo spoločne viaceré banky (so sídlom v SR) budú môcť zriadiť v inom členskom štáte EÚ dcérsku finančnú inštitúciu, ktorá bude môcť činnosti vykonávať aj na území Slovenskej republiky.

K bodu 12
	V ustanovení §12 ods.1 a 2 zákona o bankách sa vypúšťa už neaktuálny vnútorný odkaz na §11 ods.2.

K bodu 13
Doplnenie §13 o nový odsek5 o povinnosti bánk oznámiť ich finančnú inštitúciu v inom členskom štáte EÚ je potrebné preto, aby Národná banka Slovenska mohla posúdiť zaradenie predmetnej finančnej inštitúcie do konsolidácie banky.

K bodu 14
Navrhnutou úpravou §13 ods.7 sa spresňuje doterajšie ustanovenie vzhľadom na skutočnosť, že finančné inštitúcie nemôžu voľne vykonávať prijímanie bankových vkladov, ktoré je bankovou činnosťou podľa §2 ods.1 písm.a) zákona o bankách. Navrhnutá úprava rešpektuje čl.1 ods.5 a čl.3 európskej bankovej smernice (smernice 2000/12/ES). Navrhnutou úpravou §13 ods.7 sa súčasne zabezpečuje jeho súlad s vymedzením pojmu finančnej inštitúcie podľa §6 ods.15 zákona o bankách.

K bodu 15
V záujme zamedzenia konfliktu záujmov sa do §25 ods.1 druhej vety dopĺňa aj prokurista banky, a to vzhľadom na dôležitosť a rozsah kompetencií a význam funkcie prokuristu banky. Preto je potrebné, aby požiadavky na zamedzenie konfliktu záujmov vzťahovali aj na prokuristu banky.

K bodu 16
V záujme zamedzenia výkladovým a aplikačným komplikáciám sa ustanovenie §28 ods.13 precizuje tak, aby bolo zrejmé, že definícia ovládajúcej osoby v §28 ods.13 sa vzťahuje len na účely konania v zhode podľa §28 ods.12. Inak by mohlo dochádzať k nežiaducim komplikáciám pri výklade a aplikácii pojmu „ovládanie“, ktorý je zadefinovaný v §44, pričom pojem „ovládanie“ má širší význam a slúži na účely dohľadu na konsolidovanom základe a doplňujúceho dohľadu nad finančnými konglomerátmi.
V záujme zamedzenia výkladovým a aplikačným komplikáciám sa tiež precizuje ustanovenie §28 ods.14 tak, aby bolo zrejmé, že definícia ovládanej osoby v §28 ods.14 sa vzťahuje len účely konania v zhode podľa §28 ods.12. Inak by mohlo dochádzať k nežiaducim komplikáciám pri výklade a aplikácii pojmu „ovládanie“, ktorý je zadefinovaný v §44, pričom pojem „ovládanie“ má širší význam a slúži na účely dohľadu na konsolidovanom základe a doplňujúceho dohľadu nad finančnými konglomerátmi.

K bodu 17
Na základe stanoviska MF SR sa vzhľadom na trend poskytovania bankových služieb prostredníctvom služieb elektronického bankovníctva navrhuje upraviť ustanovenie §37 odseku1 tak, aby banka a pobočka zahraničnej banky boli povinné okrem zverejňovania informácií v prevádzkových priestoroch zverejňovať ich aj na internetových stránkach. Súčasne sa ustanovuje povinnosť banky a pobočky zahraničnej banky informovať najmenej 15dní pred nadobudnutím účinnosti príslušnej zmeny aj o zmene cien obchodov.

K bodu 18
Na základe stanoviska MF SR sa navrhuje doplniť § 37 o nové odseky 2 a 3. Navrhovaná legislatívna úprava v odseku 2 zavádza povinnosť bánk a pobočiek zahraničných bánk informovať klientov pri uzatváraní každej písomnej zmluvy o všetkých nákladoch klienta voči banke, respektíve o všetkých výnosoch v prospech klienta, ktoré súvisia so zmluvou o bankových obchodoch, čím sa zabezpečí vyšší stupeň rovnoprávnosti postavenia zmluvných strán. Navrhovanou legislatívnou úpravou v odseku 3 sa zabezpečí transparentnosť a porovnateľnosť platieb vyžadovaných od klienta pri vybraných druhoch bankových obchodov, ktoré vykonávajú banky a pobočky zahraničných bánk.

K bodu 19
Ustanovenia §37 ods.6 písm.a) a §37 ods.7 sa spresňujú vzhľadom na skutočnosť, že môžu byť uložené opatrenia na nápravu a pokuty nielen podľa zákona o bankách, ale aj podľa iných zákonov (napríklad podľa zákon o cenných papieroch a investičných službách), pretože banky a pobočky zahraničných bánk vykonávajú niektoré dôležité činnosti (napríklad v oblasti cenných papierov a investičných služieb), ktoré sú regulované inými zákonmi ako zákonom o bankách. Vzhľadom na túto skutočnosť a zároveň v záujme prehľadnosti pre verejnosť sa navrhuje upraviť ustanovenie §37 ods.6 písm.a) a §37 ods.7 tak, aby banky a pobočky zahraničných bánk boli povinné komplexne uverejňovať informácie o všetkých opatreniach na nápravu a pokutách, ktoré im boli uložené.

K bodu 20
Z ustanovení §37 ods.9 a 10 sa vypúšťa neaktuálny a bezpredmetný vnútorný odkaz na §2 ods.6 zákona o bankách.

K bodu 21
Navrhuje sa upraviť a rozšíriť splnomocňovacie ustanovenia v §37 novooznačenom odseku12 (pôvodnom odseku10) tak, aby sa toto splnomocňovacie ustanovenie vzťahovalo aj na vydanie vykonávacieho opatrenia Národnej banky Slovenska k navrhovanej novej vecnej úprave podľa §37 nových odsekov2 a 3, podľa ktorej sa zabezpečí transparentnosť a porovnateľnosť platieb vyžadovaných od klienta pri vybraných druhoch bankových obchodov. 

K bodu 22
Ustanovenie §38a ods.4, ktoré bolo do zákona o bankách doplnené zákonom č.69/2005Z.z., sa spresňuje vzhľadom na skutočnosť, že v §7 ods.9 zákona o bankách je zavedená legislatívna skratka pre Zbierku zákonov Slovenskej republiky.

K bodu 23
Znenie poznámky pod čiarou k odkazu43 v zákone o bankách sa aktualizuje vzhľadom na nový zákon č.7/2005Z.z. o konkurze a reštrukturalizácii, ktorý obsahuje novú všeobecnú definíciu úpadku dlžníka a predlženia dlžníka.

K bodu 24
Vzhľadom na poznatky z praxe v oblasti ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti sa navrhuje doplniť ustanovenie §41 ods.4 zákona o bankách tak, aby správa o činnosti útvaru vnútornej kontroly a vnútorného auditu banky a pobočky zahraničnej banky povinne obsahovala aj výsledky kontrolnej činnosti a zistenia vnútornej kontroly v oblasti ochrany bánk a pobočiek zahraničných bánk pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti.

K bodu 25
V záujme odstránenia doterajších nejasností sa do §41 dopĺňa nový odsek5, ktorý obsahuje definíciu druhu obchodu (bankového obchodu). Túto definíciu na navrhuje doplniť vzhľadom na skutočnosť, že v doterajšej praxi vznikajú nejasnosti pri aplikácii ustanovenia §41 ods.2, ktorý bankám a pobočkám zahraničných bánk ukladá povinnosť informovať Národnú banku Slovenska o svojich nových druhoch obchodov.

K bodu 26
V záujme zabezpečiť komplexné štatistické informácie o bankovom sektore a bankových subjektoch pôsobiacich na Slovensku sa ustanovenie § 42 ods. 1 až 3 sa dopĺňa tak, aby rovnaké informačné povinnosti ako banky mali aj zahraničné banky.

K bodu 27
Znenie poznámky pod čiarou k odkazu46 sa spresňuje a aktualizuje vzhľadom na zmeny doterajších zákonov a prijatie nových zákonov, ktoré sa vzťahujú na výkon bankových činností.

K bodu 28
Do §50 odseku1 sa dopĺňa o nové písmenol), ktorým sa zavádza a umožňuje ukladať nový osobitný druh opatrenia na nápravu pri zistení nedostatkov v činnosti bankových subjektov, a to opatrenie na zlepšenie riadenia rizík banky alebo pobočky zahraničnej banky. Oprávnenie Národnej banky Slovenska (ako orgánu bankového dohľadu) ukladať opatrenia dohliadaným bankovým subjektom je potrebné rozšíriť aj o možnosť uložiť konkrétne opatrenie v prípade zistenia konkrétneho nedostatku v riadení rizík, napríklad ak je potrebné odstrániť zistený nedostatok týkajúci sa operačného rizika v súvislosti s negatívnymi vonkajšími vplyvmi na obchodné miesta bankových subjektov. Ustanovenia o rizikách a riadení rizík obsahuje §23 ods.4, §27 ods.1 písm.a), § 38a zákona o bankách a vykonávacie opatrenia NBS č.12/2004 o rizikách a systéme riadenia rizík – oznámenie č.672/2004Z.z.. Pri navrhovanom novom osobitnom druhu opatrenia na zlepšenie riadenia rizík nepôjde o natoľko komplexné opatrenie ako je už existujúce opatrenie na ozdravenie banky alebo pobočky zahraničnej banky, ktoré je možné uložiť podľa §50 ods.1 písm.a) v spojení s §50 ods.3 písm.f) zákona o bankách. Opatrenie na ozdravenie banky alebo pobočky zahraničnej banky sa týka komplexnejšieho riešenia negatívnych zistení v hospodárení a finančnej situácii banky a pobočky zahraničnej banky.

K bodu 29
Z §55 sa vypúšťa odsek6 vrátane poznámky pod čiarou k odkazu51, pretože sa stal neaktuálny a bezpredmetný vzhľadom na nový zákon č.7/2005Z.z. o konkurze a reštrukturalizácii. Nový zákon o konkurze a reštrukturalizácii totiž už nepozná inštitút vyrovnania a zároveň vo svojom §176 ods.1 a3 určuje, že na banky sa nevzťahuje inštitút reštrukturalizácie podľa nového zákona o konkurze a reštrukturalizácii. 

K bodu 30
Navrhovanou legislatívnou úpravou v §55 ods.7 sa rozšíri možnosť správcu pre nútenú správu podať návrh na vyhlásenie konkurzu aj v prípade úpadku z dôvodu platobnej neschopnosti banky v nútenej správe, teda nielen v prípade úpadku z dôvodu predlženia banky v nútenej správe.

K bodu 31
Znenie poznámok pod čiarou k odkazom52, 55 a 58 v zákone o bankách sa aktualizuje vzhľadom na nový zákon č.7/2005Z.z o konkurze a reštrukturalizácii v znení neskorších predpisov.

K bodu 32
Novelizáciou §65 ods.4 zákona o bankách sa upravuje povinnosť Národnej banky Slovenska zasielať Obchodnému vestníku na zverejnenie rozhodnutie o odobratí bankového povolenia. Doteraz toto rozhodnutie zasiela Obchodnému vestníku právnická osoba, ktorej bolo odobraté bankové povolenie. 

K bodu 33
Cieľom úpravy §69 zákona o bankách je zrovnoprávnenie pravidiel pre financovanie komunálnych úverov s pravidlami pre financovanie hypotekárnych úverov.

K bodu 34
Navrhovaným doplnením §89 ods.3 zákona o bankách sa vytvára priestor na zjednodušenie praxe bánk a pobočiek zahraničných bánk pri plnení ich povinnosti zisťovať vlastníctvo finančných prostriedkov použitých klientom na vykonanie bankového obchodu, pričom sa zároveň zvýrazňuje princíp zisťovania pôvodu týchto finančných prostriedkov prostredníctvom písomnej zmluvy, na ktorej je založený vzťah banky a bankového klienta.

K bodu 35
Navrhovaným doplnením dôchodkových správcovských spoločností a doplnkových dôchodkových spoločností do §89 ods.3 zákona o bankách sa umožňuje zrovnoprávniť postavenie dôchodkových správcovských spoločností a doplnkových dôchodkových spoločností v porovnaní s inými regulovanými právnickými subjektmi finančného trhu, a to zrovnoprávniť ich postavenie z hľadiska pravidiel pre zisťovanie vlastníctva finančných prostriedkov, ktoré právnické subjekty finančného trhu používajú na vykonávanie bankových obchodov s bankami alebo pobočkami zahraničných bánk. Takéto zrovnoprávnenie však bude možné iba vtedy, ak budú aj dôchodkové správcovské spoločnosti a doplnkové dôchodkové spoločnosti povinnými osobami podľa zákona o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti (zákona č.367/2000Z.z. v znení neskorších predpisov) tak, ako sú takýmito povinnými osobami aj všetky ostatné subjekty vymenované v §89 ods.3 zákona o bankách.

K bodu 36
	Ustanovenie §91 ods.4 písm.c) zákona o bankách sa navrhuje upraviť tak, aby aj správca dane, ktorým je obec, si mohol od bánk a pobočiek zahraničných bánk vyžiadať potrebné informácie týkajúce sa klienta, ktoré sú predmetom bankového tajomstva. Dôvodom takejto úpravy je skutočnosť, že podľa doterajšieho znenia §91 ods.4 písm.c) bola banka a pobočka zahraničnej banky povinná poskytnúť informácie týkajúce sa klienta, ktoré sú predmetom bankového tajomstva, len na žiadosť daňového orgánu alebo colného orgánu, pričom však informácie týkajúce sa klienta, ktoré chráni bankové tajomstvo, sú potrebné aj pre správcu dane, ktorým je obec. Zároveň sa navrhuje upraviť §91 ods.4 písm.c) zákona o bankách tak, aby pojmy „výkon rozhodnutia a vymáhacie konanie“ boli zosúladené so zákonom o správe daní a poplatkov a colným zákonom.

K bodu 37
	Úpravou §91 ods.4 písm.i) sa zabezpečuje zosúladenie zákona o bankách s novou právnou úpravou podľa zákona č.7/2005Z.z. o konkurze a reštrukturalizácii.

K bodu 38
Ustanovenie §91 ods.4 sa dopĺňa o nové písmenoo) tak, aby Slovenská informačná služba mala právo na informácie obsahujúce bankové tajomstvo na účely boja proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu.

K bodu 39
Zmenou § 91 ods. 5 sa upravuje nadväznosť tohto ustanovenia na doplnenie §91 ods.4 o nové písmenoo) a zároveň sa zjednodušuje postup preukazovania ustanovenia (určenia) správcu do funkcie. Ak už raz bolo v Obchodnom vestníku oficiálne publikované rozhodnutie (oznam) o ustanovení (určení) správcu do tejto funkcie, tak potom už nie je dôvod vyžadovať predkladanie originálov, respektíve úradne osvedčených kópií dokladov o ustanovení (určení) správcu do tejto funkcie.

K bodom 40 a 41
Cieľom navrhnutej úpravy §92 ods.6 písm.a) ab) je jednak vytvoriť pre bankové subjekty možnosť ich vzájomného poskytovania si informácií, ktoré sa týkajú klientov patriacich medzi potenciálnych teroristov alebo osoby spojené s terorizmom, ako aj dosiahnuť správnu aplikáciu odporúčania FAFT č.14, ktoré sa týka zákazu poskytovania informácií o zistenej neobvyklej obchodnej operácii (ešte neohlásenej alebo už aj ohlásenej finančnej polícii). V zmysle tohto odporúčania FAFT má zákaz poskytovania informácií o zistenej neobvyklej obchodnej operácii byť uložený povinným osobám (bankám a pobočkám zahraničných bánk), pričom však zákaz poskytovania takýchto informácií má správne smerovať len voči klientovi, ktorého sa týka zistená neobvyklá obchodná operácia, ako aj voči všetkým tretím osobám, ale s výnimkou tých subjektov, ktoré sú zapojené do ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti, či už ako povinné osoby alebo ako dohliadacie orgány. Voči subjektom, ktoré sú zapojené do ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti, je naopak potrebné odstrániť informačné bariéry týkajúcej sa klientov, ktorí vykonávajú neobvyklé obchodné operácie. Takýto postup je taktiež v súlade napríklad s obsahom odporúčania FAFT č.32.

K bodu 42
Navrhnutou úpravou § 92 ods. 9 sa zabezpečuje harmonizácia medzi zákonom o bankách a zákonom č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii (§75 ods.12), ktorým bola urobená legislatívne neprípustná nepriama novela zákona o bankách.

K bodu 43
Ustanovenie §93a ods.1 písm.a) bodu2 sa navrhuje doplniť o povinnosť bankových klientov aj bez súhlasu dotknutých osôb oznamovať bankám alebo pobočkám zahraničných bánk na ich žiadosť taktiež údaje o takých vlastníkoch alebo spoločníkoch bankových klientov, ktorí vlastnia viac ako 10 % podielu na základnom imaní alebo hlasovacích právach týchto bankových klientov. Doplnenie tohto ustanovenia posilňuje princíp zisťovania konečného vlastníka (beneficial owner) v súlade s medzinárodným odporúčaním FAFT č.11.

K bodu 44
Zo zákona o bankách sa vypúšťa neaktuálna a bezpredmetná poznámka pod čiarou k odkazu89a.

K bodu 45
Do zákona o bankách sa navrhuje doplniť nový §122e, ktorý obsahuje prechodné ustanovenie pre právne vzťahy vzniknuté zo zmlúv o komunálnych úveroch.

K článku II
V záujme zabezpečenia synchronizácie s novelizovaným zákonom o bankách a s novým zákonom o konkurze a reštrukturalizácii sa navrhuje precizovať ustanovenia §21a ods.14 písm.b) bode2 a §63 ods.5 zákona o platobnom styku. Novelizáciou §21a ods.14 písm.b) bodu2 zákona o platobnom styku sa zabezpečí aktualizácia tohto ustanovenia vzhľadom na nový zákon o konkurze a reštrukturalizácii. Novelizáciou §63 ods.5 zákona o platobnom styku sa upravuje povinnosť Národnej banky Slovenska zasielať Obchodnému vestníku právoplatné rozhodnutie o odobratí povolenia na prevádzkovanie platobného systému. Zároveň sa znenie poznámky pod čiarou k odkazu31 v zákone o platobnom styku aktualizuje vzhľadom na nový zákon č.7/2005Z.z o konkurze a reštrukturalizácii v znení neskorších predpisov.

K článku III

K bodom 1, 2, 3, 5, 6 a 7
Od vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie môžu za určitých podmienok pôsobiť na území Slovenskej republiky aj zahraničné banky, pre ktoré majú v iných členských štátoch Európskej únie udelené bankové povolenie na výkon bankových činností a pre ktoré platí princíp jednej (jednotnej) bankovej licencie na celom území Európskej únie. Právna úprava pôsobenia takýchto zahraničných bánk v Slovenskej republike teda musí byť porovnateľná s právnou úpravou pôsobenia bánk a pobočiek zahraničných bánk pôsobiacich na základe bankového povolenia udeleného podľa slovenského zákona o bankách. Preto je potrebné spresniť niektoré ustanovenia Devízového zákona tak, aby sa odstránili doterajšie nejasnosti pri ich výklade a aplikácii vo vzťahu k zahraničným bankám Spresnením sa v devízovej oblasti zabezpečí jednoznačný rovnoprávny prístup k zahraničným bankám s jednou (jednotnou) bankovou licenciou z členských štátov Európskej únie. Zároveň sa navrhuje zrovnoprávnenie správcovských spoločností s ostatnými subjektmi finančného trhu. Aj správcovské spoločnosti totiž vykonávajú činnosti s devízovými hodnotami, pričom (na rozdiel od ostatných subjektov finančného trhu) museli doteraz žiadať nielen o licenciu pre správcovskú spoločnosť a licenciu obchodníka s cennými papiermi, ale aj o devízovú licenciu. 

K bodu 4
Doterajšie znenie pojmu „dôveryhodnosť“ nie je jednoznačné, môže spôsobovať výkladové problémy a je potrebné ho preformulovať. Pri novej formulácii sa vychádzalo z pôvodného vecného zámeru a zo znenia Trestného zákona. Navrhuje sa tiež, aby na preukázanie dôveryhodnosti postačoval výpis z registra trestov.

K článku IV

K bodu 1

V súvislosti s presunom ustanovení o konaní vo veciach dohľadu, ktorý vykonáva NBS, zo zákona o bankách do zákona o dohľade nad finančným trhom sa navrhuje čiastková úprava ustanovení o spôsobe vyberania poplatkov za úkony a konanie Národnej banky Slovenska tak, aby sa ich vyberanie administratívne zjednodušilo a sprehľadnilo. Pritom sa zo zákona o dohľade nad finančným trhom navrhuje vypustiť z §16 ods.4 druhú vetu, podľa ktorej sa má poplatok za úkony alebo konanie Národnej banky Slovenska zaplatiť tak, aby doklad o jeho zaplatení mohol byť priložený už k žiadosti. Tento spôsob vyberania poplatkov spôsobuje problémy najmä vtedy, ak žiadateľ zaplatí poplatok podstatne skôr, než predloží žiadosť. Z toho dôvodu sa navrhuje, aby boli príslušné poplatky platené až na základe výzvy Národnej banky Slovenska, tak ako je to uvedené v navrhovanom novom znení §42 zákona o dohľade nad finančným trhom.

K bodu 2

V nadväznosti na zmenu spôsobu vyberania poplatkov za úkony a konanie Národnej banky Slovenska, je potrebné upraviť a spresniť aj ustanovenie §22 ods.1 písm.h) zákona o dohľade nad finančným trhom, ktoré sa vzťahuje na zastavenie konania v prípade nezaplatenia čo len časti ustanoveného poplatku.

K bodu 3

Ustanovenie §41 ods.1 sa dopĺňa o nové písmenod), na základe ktorého bude možné vyberať poplatky aj za úkony, ktoré budú ustanovené osobitnými zákonmi a nie je možné ich zahrnúť pod ustanovenia doterajších písmena) ažc) v §41 ods.1 zákona o dohľade nad finančným trhom.

K bodu 4

V nadväznosti na zmenu a administratívne zjednodušenie spôsobu vyberania poplatkov za úkony a konanie Národnej banky Slovenska sa navrhuje vyprecizovať a spresniť aj pravidlá vyberania poplatkov, ktoré obsahuje ustanovenie §42 zákona o dohľade nad finančným trhom. Keďže nezaplatenie poplatku na základe výzvy Národnej banky Slovenska bude mať za následok zastavenie konania, tak sa taktiež navrhuje vypustiť ustanovenia upravujúce platenie úrokov z omeškania pri nezaplatení poplatku.

K článku V

Vzhľadom na počet a súhrnný rozsah doterajších noviel zákona o bankách sa v záujme prehľadnosti zákona o bankách navrhuje splnomocňovacie ustanovenie na vydanie úplného znenia zákona o bankách.

K článku VI

Nadobudnutie účinnosti predloženého návrhu zákona sa navrhuje na 1. marca 2006, a to vzhľadom na predpokladanú dĺžku zostávajúcich etáp legislatívneho procesu.

Bratislava ..... decembra 2005

Mikuláš   D z u r i n d a 
predseda vlády Slovenskej republiky

Ivan   M i k l o š 
podpredseda vlády 
a minister financií Slovenskej republiky

Ivan   Š r a m k o
guvernér Národnej banky Slovenska