ÚRAD JADROVÉHO DOZORU  
SLOVENSKEJ REPUBLIKY 
Číslo: 623/210-280/2003  

Materiál na rokovanie
vlády SR

Dodatok
k návrhu

 Národnej správy SR 
spracovanej v zmysle Spoločného dohovoru o bezpečnosti nakladania 
s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania 
s rádioaktívnym odpadom
___________________________________________________

Podnet:							Obsah materiálu:

Na základe pripomienok Úradu vlády SR			1.  Predkladacia správa
                                                           2. Vyhodnotenie pripomienkového    konania

Predkladá:

Marta Žiaková
predsedníčka Úradu jadrového dozoru 
Slovenskej republiky

Bratislava 7. apríla 2003

Predkladacia správa

A.	Úvod

Spoločný dohovor o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom (anglický názov Joint Convention on the Safety of Spent Fuel Management and on the Safety of Radioactive Waste Management), ďalej len  “Spoločný dohovor”, je  popri Dohovore o jadrovej bezpečnosti ďalším medzinárodno-právne záväzným dokumentom v oblasti jadrovej bezpečnosti. Bol vypracovaný s cieľom vytvoriť zásady organizačných, technických a legislatívnych požiadaviek na zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti  nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom na celom svete. Ďalšou základnou charakteristikou je kontrolný mechanizmus plnenia Spoločného dohovoru zakladajúci sa na tzv. posudzovacích zasadaniach, na ktorých sa posúdia národné správy zmluvných strán. V národnej správe každá zmluvná strana predkladá správu o opatreniach, ktoré prijala na realizáciu každého zo záväzkov obsiahnutých v Spoločnom dohovore. 

Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 1152 z 1. júla 1998 vyslovila súhlas so Spoločným dohovorom a prezident SR ho ratifikoval 22. septembra 1998. Úradu jadrového dozoru SR bolo uložené v spolupráci a ďalšími rezortmi zabezpečiť vykonávanie Spoločného dohovoru po nadobudnutí jeho platnosti. Spoločný dohovor nadobudol platnosť 18. júna 2001. Text Spoločného dohovoru bol publikovaný v Zbierke zákonov č. 125/2002 Z. z.

B.	Implementácia dohovoru

Pre účely Spoločného dohovoru sa pod "jadrovým zariadením" rozumie civilné zariadenie a jeho príslušný pozemok, objekty a zariadenia, v ktorých sa rádioaktívne látky vyrábajú, spracúvajú, používajú, v ktorých sa s nimi manipuluje, skladajú sa alebo ukladajú v rozsahu spĺňajúcom podmienky bezpečnosti. 

Slovenské elektrárne, a. s. (SE, a. s.) sú pevádzkovateľom nasledovných  jadrových zariadení:

•	Atómové elektrárne Bohunice, o. z. - bloky V-1
•	Atómové elektrárne Bohunice, o. z. - bloky V-2
•	Atómové elektrárne Mochovce o. z. - 1. blok a 2. blok
•	Vyraďovanie JEZ,  zaobchádzanie s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom, o. z. prevádzkuje :

- Jadrová elektráreň A-1 – vo vyraďovaní (od r. 1977), 
- Medzisklad vyhoretého paliva (MSVP),
- Technológie pre spracovanie a úpravu rádioaktívnych odpadov, 
- Republikové úložisko rádioaktívnych odpadov.

VÚJE Trnava, a. s. – inžinierska, projektová a výskumná organizácia vlastní v lokalite Jaslovské Bohunice:

-	spalovňu rádioaktívnych odpadov,
-	experimentálnu bitúmenačnú linku.

C.	Zhrnutie najvýznamnejších skutočností obsiahnutých v Národnej správe

Slovensko prevádzkuje celkovo 6 blokov s jadrovými reaktormi typu VVER 440. Štyri v lokalite Jaslovské Bohunice a dve v lokalite Mochovce.

V lokalite Jaslovské Bohunice sa nachádza aj ťažkovodný reaktor známy pod označením Jadrová elektráreň A-1 (HWGCR – 150MW). Elektráreň A-1 bola odstavená v roku 1977 v dôsledku havárií a v súčasnosti je vo vyraďovaní z prevádzky. Jadrové palivo sa odviezlo do Ruskej federácie na konečné uloženie. 

Technológie na spracovanie rádioaktívneho odpadu (RAO) sa nachádzajú v lokalitách Jaslovské Bohunice a Mochovce pričom tzv. Bohunické spracovateľské centrum RAO (BSC RAO) je prevádzkované od roku 1999 a zahrňuje niekoľko technológií.

Úložisko nízko a stredne aktívnych rádioaktívnych odpadov je prevádzkované od roku 1999 v lokalite Mochovce.

Medzisklad vyhoretého paliva je v prevádzke v lokalite Jaslovské Bohunice od roku 1987, na ktorom sa realizoval projekt zvyšovania seizmickej odolnosti a zvýšenia skladovacích kapacít.
Podrobný popis technológií na nakladanie s VJP a RAO je v kapitolách priloženej správy. 

Úrad jadrového dozoru SR (ÚJD) je poverený vykonávať štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení, rádioaktívnych odpadov vrátane vyhoretého paliva. Základným zákonom pre mierové využívanie jadrovej energie je zákon č. 130/1998 Z. z. ÚJD je nezávislým ústredným orgánom štátnej správy, na čele ktorého je predsedníčka, ktorá má v zmysle platnej legislatívy významné právomoci.  
Výkon štátneho dozoru nad radiačnou ochranou je zabezpečovaný Štátnym fakultným zdravotným ústavom v zmysle zákona č. 272/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
Inšpekciu práce (najmä dozor nad bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci a bezpečnosťou technických zariadení) vykonáva Národný inšpektorát práce (NIP) v zmysle zákona č. 95/2000 Z. z.  o inšpekcii práce v znení zákona č. 231/2002 Z. z.
Overovanie plnenia požiadaviek bezpečnosti vyhradených technických zariadení  a technických zariadení vykonáva Technická inšpekcia podľa zákona č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti  a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov.

Slovensko je zmluvným štátom všetkých významných medzinárodných zmlúv a dohovorov v oblasti mierového využívania jadrovej energie.

Záverom možno konštatovať,  že SR  plní ustanovenia Dohovoru. 

Vzhľadom na predmet Dohovoru sa na príprave Národnej správy SR podieľali Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo vnútra SR - Úrad civilnej ochrany, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Úrad jadrového dozoru SR a Slovenské elektrárne, a. s.

Predložený návrh materiálu nemá dopady finančné, ekonomické, environmentálne a nemá vplyv na zamestnanosť.

Vyhodnotenie pripomienkového konania

Spôsob pripomienkového konania: 	bežný
Zoznam oslovených subjektov: 	PODPREDSEDOVIA VLÁDY  SR (4), MZV SR, MH SR, MO SR, MV SR, MF SR, MK SR, MSPNM SR, MZ SR, MŠ SR, MS SR, MPSVR SR, MP SR, MDPT SR, MVRR SR, MŽP SR, Úrad vlády SR
Počet oslovených subjektov:		17
Zaslali do stanoveného termínu:		14
Zaslali po termíne:			2
Vôbec nezaslali:				1
Subjekty, ktoré nemali pripomienky: 	PODPREDSEDOVIA VLÁDY  SR (4),  MF SR, MK SR, MSPNM SR,  MŠ SR,  MPSVR SR, MP SR, MDPT SR, MVRR SR, MŽP SR,  MZV SR, MZ SR, MO SR, MPSVR SR

Počet vznesených pripomienok:		14
Počet akceptovaných:			14
Počet neakceptovaných, z toho počet zásadných - ktoré subjekty:	0
Rozporové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom): 0
Počet odstránených pripomienok:		0
Počet neodstránených pripomienok:	0

Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia
	
MS SR
	1.	Súčasťou právneho poriadku SR sú v zmysle čl. 152 Ústavy SR aj právne predpisy prijaté pred vznikom SR, ak neodporujú Ústave; odporúčame vypustiť úvodnú vetu ako nadbytočnú v bode E.1.2.1 Úvod.
2.	V celom texte návrhu (najmä v častiach E, F, G a H) odporúčame pri citácii právnych predpisov dodržiavať tieto zásady:
-	pri prvej citácii právneho predpisu uvádzať jeho presný a úplný  názov, v ďalšom len skrátenú citáciu,
-	dôsledne dodržiavať citáciu “v znení zákona…”, v znení neskorších  predpisov”, nepoužívať slovné vyjadrenie “zákon … jeho posledná novela”,  “zákon… najmä v znení…” apod.,
-	pri kategorizácii právneho poriadku, v prípade taxatívneho výpočtu citovať predné označenie (napr. vyhlášky, výnosy, opatrenia), doplniť aj ústavné zákony, medzinárodné zmluvy, ktorými je SR viazaná, aproximačné nariadenia vlády SR),
-	v konkrétnych súvislostiach presne vyjadriť o aký právny predpis ide a do ustanovuje (nie “príslušná vyhláška zriaďuje”, ale napr. “vyhláška Ministerstva zdravotníctva SR č.  … upravuje podrobnosti o …”), nepoužívať označenie “národný zákon” apod.
-	neuvádzať právne predpisy už zrušené (zákon č. 2/1993 Z. z., zákon č. 347/1990 Z. z. (viď Príloha VI)
	0	A	zapracované

Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR	1.	K bodu F.5.1. – Z prehľadu legislatívy v oblasti havarijnej pripravenosti vypustiť zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
2.	K obr. 4.7.2.1. – V miestnej úrovni odporúčam nahradiť text “Krajská havarijná komisia” textom “Krajská komisia pre radiačné havárie”.
3.	Vypustiť text “Odbor CO obyvateľstva Krajského úradu”.
4.	K bodu F.5.4. – V nadpise odporúčam vypustiť text “vonkajšie havarijné plány”.
5.	V prvom odseku odporúčam prvé dve vety preformulovať nasledovne: Krajské úrady, okresné úrady a obce, ktorých územie sa nachádza v oblasti ohrozenia SE-EBO a SE-EMO vypracúvajú plány ochrany obyvateľstva pre prípad jadrovej havárie jadrového zariadenia (ďalej len “plány ochrany obyvateľstva”).
6.	V treťom odseku odporúčam upraviť text “varovanie a vyrozumenie obyvateľstva” na “varovanie obyvateľstva a vyrozumenie osôb činných pri riešení následkov mimoriadnej udalosti”.
7.	K bodu F.5.5.   – Odporúčam doplniť popis systému varovania obyvateľstva a vyrozumenie osôb pre SE-EMO.	0	A	zapracované

Úrad vlády SR
	1.	Obal: “Bratislava apríl 2003” nahradiť “Bratislava … apríl 2003”.
2.	Predkladacia správa: 
str. 1, B., ods. 2, 1.: “a.s.” nahradiť “a. s.”
str. 2, 1. r.: “Trnava a.s.” nahradiť  “Trnava, a. s.”
C, ods. 3, 3. r.: “zahrňuje” nahradiť “zahrnuje”
ods. 6, 2. r.: “Trnava a.s.” nahradiť  “Trnava, a. s.”
ods. 7, 3. r.: “Z.z.” nahradiť “Z. z.”
4/5. r.: “na čele ktorého” nahradiť “na ktorého čele”
       r.: “Z.z.” nahradiť “Z. z.”
3.	Vyhodnotenie …: 
3.	r.: “Internetovej” nahradiť “internetovej”.
4.	Doplniť o stanovisko k finančným, ekonomickým, environmentálnym dopadom a o vplyv na zamestnanosť.
5.	Uviesť konkrétne pripomienky pripomienkujúcich subjektov.	0	A	zapracované

zapracované

zapracované	

Vysvetlivky k skratkám v tabuľke
Z - zásadná
O – obyčajná
A - akceptovaná
C - čiastočne akceptovaná
N - neakceptovaná