Zdravotná starostlivosť

	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky v záujme zabezpečenia dostupnej zdravotnej starostlivosti občanovi uskutočňuje komplexnú reformu zdravotníctva, ktorá predstavuje vypracovanie zásad tvorby štátom garantovanej siete poskytovateľov primárnej a sekundárnej zdravotnej starostlivosti, vypracovanie návrhu siete zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotníckej starostlivosti so zohľadnením regionálnych a nadregionálnych potrieb a vykonávanie kontinuálnych zmien v štruktúre a objeme kapacít ústavnej starostlivosti na regionálnej úrovni – centralizáciou činnosti, rušením alebo spájaním duplicitných oddelení a uplatnením ostatných princípov efektívnej organizácie a riadenia. Podrobnejšie viď odpočet pri časovom harmonograme.
	
V súvislosti so zámerom vlády SR decentralizovať štátnu správu na orgány územných samospráv Ministerstvo zdravotníctva SR spolupracovalo na vypracovaní zákona o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky. Zákon bol schválený Národnou radou SR dňa 20. septembra 2001 pod č. 416/2001 Z. z. a následne doplnený novelou zákona č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov, ktorá bola schválená Národnou radou SR dňa 19. decembra 2001.  Uvedenú novelu zákona o zdravotnej starostlivosti pán prezident Slovenskej republiky vrátil Národnej rade SR na opätovné prerokovanie a predpokladá sa, že bude v krátkom čase schválená a účinná od 15. marca 2002. Z uvedených zmien vyplýva, že na úseku zdravotnej starostlivosti prechádzajú na VÚC s účinnosťou od 1.7.2002 rozsiahle právomoci v oblasti povoľovania činnosti neštátnych zdravotníckych zariadení, ďalej vedenie registra zdravotníckych zariadení, zriaďovanie stredných zdravotníckych škôl v súlade s ustanovenou sieťou a ďalšie. Ďalej prechádza od 1.7.2002 kompetencia štátneho okresného lekára na schvaľovanie ordinačných hodín neštátnych zdravotníckych zariadení na príslušnú obec. Ďalej od 1.7.2002 prechádzajú na vyššie územné celky aj činnosti na úseku humánnej farmácie, najmä v oblasti vydávania povolení na poskytovanie lekárenskej starostlivosti, odborného usmerňovania poskytovania lekárenskej starostlivosti a výkonu kontroly v zariadeniach lekárenskej starostlivosti.
Citovaný zákon tiež obsahuje ustanovenia o decentralizácii zdravotníckych zariadení, ktoré budú realizované s účinnosťou od 1.1.2003. Pôsobnosť na zriaďovanie nemocníc s poliklinikou II. typu prechádza na príslušný vyšší územný celok a pôsobnosť na zriaďovanie polikliník, nemocníc I. typu a nemocníc s poliklinikou I. typu prechádza na vyšší územný celok (s výnimkou zdravotníckych zariadení, ktoré sú zahrnuté do privatizácie podľa osobitného predpisu).
	
Okrem toho ministerstvo zdravotníctva SR spolupracovalo na vypracovaní zákona o  podmienkach premeny niektorých rozpočtových organizácií a  príspevkových organizácií na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov a novely zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby, ktoré umožňujú prehĺbenie decentralizácie riadenia zdravotníckych zariadení a zvýšenie autonómie samosprávnych orgánov a riadiacich orgánov zdravotníckych zariadení v riadení a organizácií činnosti.
	V súlade s požiadavkami EÚ týkajúcich sa kapitoly voľný pohyb osôb a voľný pohyb tovarov a služieb sa prispôsobujú zdravotnícke právne predpisy smerniciam EÚ. V tomto zmysle bol novelizovaný zákon č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov a zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, kde boli implementované požiadavky európskych noriem.
	Osobitná pozornosť sa venuje drogovej problematike, ktorú rieši MZ SR plnením nasledujúcich úloh:

	a) dobudovanie existujúcich centier pre liečbu drogových závislostí v SR – na plnenie tejto úlohy boli v roku 2001zabezpečované finančné prostriedky Ministerstvom zdravotníctva SR a Protidrogovým fondom. Pokračovalo sa na dobudovaní lôžkovej časti Centra pre liečbu drogových závislostí (CPLDZ) Žilina, rekonštrukcii objektu, do ktorého sa má presťahovať CPLDZ Banská Bystrica a rekonštrukcii lôžkového oddelenia CPLDZ Nové Zámky,
	b) postupné zavádzanie programov prevencie krvou prenosných ochorení užívateľov drog vo všetkých špecializovaných zariadeniach pre liečbu drogových závislostí: Programy prevencie krvou prenosných ochorení u vnútrožilových užívateľov drog sa realizujú v CPLDZ Hraničná 2, Bratislava – program výmeny sterilných ihiel a striekačiek, očkovanie proti hepatitíde typu B. Podmienky pre realizáciu programu ochrany verejného zdravia sa vytvorili v CPLDZ Banská Bystrica, Žilina a Košice.
 	c) zriadilo sa nové Centrum pre liečbu drogových závislostí v nemocnici s poliklinikou Nitra,
 	d) realizácia metadonového udržiavacieho programu (MUP) bola vyhodnotená v Správe o metadonovej udržiavacej liečbe, ktorá bola schválená gremiálnou poradou ministra zdravotníctva SR uznesením č. 375/GP zo dňa 10.9.2001. Program metadonovej udržiavacej liečby sa realizuje v CPLDZ Hraničná 2, Bratislava, ktorý je začlenený v komplexe Programu ochrany verejného zdravia.	
	e) vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov v oblasti liečby drogových závislostí Ministerstvo zdravotníctva SR zabezpečuje prostredníctvom Slovenskej postgraduálnej akadémie medicíny a Inštitútu drogových závislostí – Centra pre liečbu drogových závislostí v Bratislave.

Úlohy vyplývajúce z časového harmonogramu najdôležitejších transformačných krokov:

Kapitola Organizácia a riadenie:

1. Vypracovať sieť poskytovateľov zdravotnej starostlivosti na princípe regionálnych potrieb. (1999)
2. Urobiť zmeny v štruktúre a objeme kapacít ústavnej zdravotnej starostlivosti s cieľom znížiť počet lôžok akútnej zdravotnej starostlivosti minimálne o 3500 
T: 31.12.1999, 2000 – 2002

z toho:
	
a)	zrušiť 500 akútnych lôžok,
b)	transformovať 1000 lôžok akútnej starostlivosti na lôžka pre dlhodobo chorých na zdravotno-sociálne lôžka a na zvýšenie štandardu lôžkových kapacít v zdravotníckych zariadeniach (1999 – 2002)
c)	poskytnúť 1500 lôžok akútnej zdravotnej starostlivosti pre potreby rezortu práce a sociálnych vecí z dôvodu nedostatku sociálnych lôžok v Slovenskej republike a prebytku lôžok akútnej zdravotnej starostlivosti,
d)	vytvoriť ďalších 500 zdravotno-sociálnych lôžok.
Na úseku organizácie a riadenia zdravotníctva bola hlavná pozornosť venovaná procesu reštrukturalizácie zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti, ktorý bol realizovaný podľa vopred stanovených princípov, cieľov a postupov a v súlade s materiálom „Aktualizácia optimálnej siete zdravotníckych zariadení vo väzbe na celkovú zmenu koncepcie poskytovania zdravotníckych služieb, financovania zdravotníckych zariadení, privatizáciu zdravotníckych zariadení“, ktorého súčasťou je aj sieť zdravotníckych zariadení primárnej zdravotnej starostlivosti, sekundárnej a následnej zdravotnej starostlivosti. 
Uvedený materiál bol prerokovaný a odsúhlasený uznesením vlády SR č. 862 dňa 6. októbra 1999. Súčasne s odsúhlasením bolo ministrovi zdravotníctva uložené priebežne do roku 2002 pokračovať v prácach na úprave siete zdravotníckych zariadení podľa časového harmonogramu rozpracovaného Programového vyhlásenia vlády SR na podmienky rezortu zdravotníctva a časového harmonogramu predloženého materiálu a polročne predkladať na rokovanie vlády aktualizáciu.
Plnenie týchto úloh bolo premietnuté do materiálu Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky určeného na rokovanie vlády SR „Informácia o stave siete zdravotníckych zariadení.“ Materiál obsahoval analýzu siete primárnej a špecializovanej zdravotnej starostlivosti, rozpracovaný proces reštrukturalizácie siete zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti, plánované výstupy reštrukturalizácie navrhované v I. a II. etape a vyhodnotenie realizácie redukcie posteľového fondu k 31. 8. 2000. Materiál bol prerokovaný na 126. rokovaní Vlády SR dňa 31. 10. 2000, vláda vzala uvedený materiál na vedomie ako materiál pre informáciu pod číslom 081/2000.

Ďalší materiál vypracovaný na základe vyššie citovaného uznesenia vlády „Informácia o postupoch prác na aktualizácii optimálnej siete zdravotníckych zariadení“ bol predložený na rokovanie vlády v apríli 2001. Materiál obsahoval definíciu siete, funkcie, reguláciu a určovanie siete, analýzu siete primárnej a špecializovanej ambulantnej starostlivosti, ako aj ústavnej zdravotnej starostlivosti. Obsahoval aj analýzu posteľového fondu zdravotníckych zariadení iných rezortov, ako aj návrhy na ďalší postup optimalizácie siete zdravotníckych zariadení. Súčasťou materiálu bola aj informácia o vybraných zdravotníckych zariadeniach určených na poskytovanie zdravotnej starostlivosti pre ústavných činiteľov, ktoré zároveň slúžia aj ako „koncové nemocnice“ pre občanov. Materiál bol prerokovaný na 152. rokovaní Vlády SR dňa 19. 4. 2001, vláda vzala uvedený materiál na vedomie ako materiál pre informáciu.
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky vypracovalo materiál „Optimálna sieť zdravotníckych zariadení Slovenskej republiky“, ktorý bol odsúhlasený uznesením gremiálnej porady ministra zdravotníctva č. 345/GP zo dňa 20. 8. 2001.
Materiál obsahuje analýzu súčasného stavu siete zdravotníckych zariadení Slovenskej republiky, ktorej súčasťou je analýza siete primárnej zdravotnej starostlivosti, analýza siete sekundárnej zdravotnej starostlivosti, analýza siete spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek, analýza siete ústavnej zdravotnej starostlivosti a analýza siete verejných lekární a návrh tvorby Optimálnej siete zdravotníckych zariadení Slovenskej republiky, ktorej súčasťou je návrh optimálnej siete primárnej zdravotnej starostlivosti, optimálnej siete sekundárnej zdravotnej starostlivosti, optimálnej siete špecializovanej ambulantnej starostlivosti a spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek, optimálnej siete ústavnej zdravotnej starostlivosti a optimálnej siete verejných lekární.
Ministerstvo zdravotníctva SR v súlade s uvedeným materiálom priebežne zabezpečuje transformáciu existujúcej siete zdravotníckych zariadení na optimálnu sieť.

	Ďalší materiál týkajúci sa siete zdravotníckych zariadení „Informácia o sieti zdravotníckych zariadení Slovenskej republiky“ bol predložený na rokovanie vlády SR dňa 6. decembra 2001 a vzatý na vedomie na 194. rokovaní vlády SR dňa 19. decembra 2001. Materiál obsahoval informáciu o sieti zdravotníckych zariadení primárnej zdravotnej starostlivosti, sekundárnej zdravotnej starostlivosti a ústavnej zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republike s dôrazom na uskutočnené zmeny najmä v oblasti ústavnej zdravotnej starostlivosti v priebehu roku 2001. 

Vyhodnotenie úseku stratégie zdravotnej starostlivosti  možno zhodnotiť do tohto záveru:

Ministerstvo zdravotníctva SR zabezpečilo vypracovanie štandardných diagnostických a terapeutických postupov. Koordinačným pracoviskom bol Ústav preventívnej a klinickej medicíny. V súčasnosti je vypracovaných a zoponovaných 42 kapitol, ktoré boli vydané  vydavateľstvom OSVETA. Jedná sa o II. vydanie publikácie štandardných postupov, ktoré sú určené hlavne pre nemocničnú prax. Ide o nasledovné postupy: Nefarmakologický prístup k liečbe chorôb, k prevencii a podpore zdravia, Artériová hypertenzia, Ateroskleróza - prevencia a  terapia, Ischemická choroba srdca-angina pectoris, Infarkt myokardu,  Manažment chorých s akútnym infarktom myokardu v predhospitalizačnej fáze, Srdcové zlyhanie, Poruchy srdcového rytmu, Náhla srdcová smrť, Choroby dýchacieho systému a tuberkulóza, Gastroenterológia I., Gastroenterológia, Choroby pečene, Choroby obličiek, Náhle a chronické zlyhanie obličiek, Endokrinné choroby, Diabetes mellitus, Anémie a transfúzna liečba, Poruchy hemostázy,  Hematologické malígne ochorenia a leukopénie, Reumatické choroby,  Poruchy metabolizmu vody a elektrolytov, Poruchy metabolizmu minerálov a metabolické osteopatie, Akútne otravy,  Chronické otravy, Infekčné choroby, Antibakteriálna, antivírusová a antimykotická chemoterapia, Liečba nádorových ochorení, Imunoterapia, Akútne stavy, Farmakoterapia v dermatovenerológii, Farmakoterapia v neurológie, Farmakoterapia v psychiatrii, Farmakoterapia v chirurgii, Farmakoterapia v gynekológii a pôrodníctve, Farmakoterapia v pediatrii, Pediatrická infektrológia a antimikrobiálne liečivá, Geriatria, Očné choroby, Bolesť, Stomatológia, Hodnotenie a prevencia nežiadúcich reakcií po liekoch.
Okrem toho bol vypracovaný algoritmus tvorby Metodických listov MZ SR. Metodické listy majú charakter odborného odporúčania pre lekárov primárnej zdravotnej starostlivosti a ich cieľom je prispieť k zvyšovaniu úrovne a kvality racionálnej farmakoterapie a liečebného procesu. Uverejňovanie vo Vestníku  MZ SR, v časopisoch Lekársky obzor a Farmaceutický obzor  umožňuje ich dostupnosť a zavádzanie do praxe v krátkom časovom období, tak ako aj ich aktualizáciu. V r. 2001 bolo vypracovaných a vydaných 20 metodických listov. 

1.	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky vypracovalo sieť poskytovateľov zdravotnej starostlivosti na princípe regionálnych potrieb.
2.	V súčasnosti sú vydané rozhodnutia MZ SR o transformačných krokoch, ktorými sa napĺňa I. a II. etapa reštrukturalizácie zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti vo všetkých  ôsmych krajoch, t. j. Bratislavskom, Trnavskom, Trenčianskom, Nitrianskom, Banskobystrickom, Košickom a  Prešovskom. Rozhodnutia o reštruktu-ralizácii zdravotníckych zariadení boli realizované v termínoch stanovených v konkrétnych opatreniach určených riaditeľom zdravotníckych zariadení a tie čo boli vydané v poslednom období sú v štádiu realizácie. Postupne sa realizujú zmeny v štruktúre a objeme kapacít ústavnej zdravotnej starostlivosti, dochádza k znižovaniu počtu akútnych lôžok s cieľom dosiahnuť stav 5 akútnych lôžok na 1000 obyvateľov. V rámci úprav posteľového fondu dochádza k uzatváraniu celých ošetrovacích jednotiek, resp. častí ošetrovacích jednotiek tak, aby bolo možné v nadväznosti na reštrukturalizáciu posteľového fondu upraviť aj počty personálu a vo vhodných prípadoch uvoľnené priestory prenajať, resp. odpredať ako prebytočný majetok štátu. Znižovaním počtu postelí na jednotlivých oddeleniach dochádza aj k znižovaniu postelí na viacposteľových izbách a postupne dochádza k zvýšeniu štandardu poskytovanej zdravotnej starostlivosti občanom.

V roku 2001boli zrušené posteľové časti 3 nemocníc s poliklinikou:

• NsP Košice – okolie: 		- 40 postelí  v termíne k 1. 11. 2001
• NsP Moldava nad Bodvou:	- 40 postelí v termíne  k 1. 12. 2001
• NsP Šamorín:			- 32 postelí v termíne  k 1. 12. 2001.
 
3.	Od roku 1998 poklesol počet akútnych postelí v SR o 5211, t.j. o 16%. V súčasnosti počet akútnych postelí v SR dosiahol hodnotu 5,08 postele na 1000 obyvateľov a postupne sa znižuje.
4.	 Časť akútneho posteľového fondu bola reprofilizovaná na chronické lôžka (t.j. lôžka pre dlhodobo chorých, doliečovacie, fyziatricko-rehabilitačné, prípadne ošetrovateľské). Od roku 1998 postupne dochádza k zvyšovaniu počtu chronických postelí v Slovenskej republike. Počet chronických postelí sa zvýšil od roku 1998 o 1100, čím sa rozšírila možnosť ústavnej zdravotnej starostlivosti pre chronicky chorých občanov. Počet chronických postelí na 1000 obyvateľov predstavuje cca 1 chronickú posteľ na 1000 obyvateľov.
5.	Ministerstvo zdravotníctva SR postupne zabezpečuje vytvorenie podmienok na poskytovanie sociálnych služieb v zdravotníckych zariadeniach. Doposiaľ boli vytvorené sociálne lôžka v nasledovných zdravotníckych zariadeniach: NsP Bánovce nad Bebravou, NsP Modra, NsP Bardejov a NsP Nové Mesto nad Váhom – Hrachovište.
V ďalšej etape bude potrebné doriešiť legislatívne otázky, financovanie sociálnych služieb a motivovať riaditeľov zdravotníckych zariadení k poskytovaniu tejto formy starostlivosti.

Vypracovať pravidlá prechodu zdravotníckych zariadení na formu verejnoprávnych (neziskových) inštitúcií.
T: 31.12.2001

Plnenie: Ministerstvo zdravotníctva spolupracovalo s Ministerstvom pre správu a privatizáciu národného majetku SR a Ministerstvom spravodlivosti SR na vypracovaní zákona o podmienkach premeny niektorých rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby /ďalej len Transformačný zákon/ a novely zákona č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby.
	Obidva zákony boli schválené v Národnej rade Slovenskej republiky 18. decembra 2001. Transformačný zákon obsahuje osobitné ustanovenia upravujúce postup týkajúci sa zdravotníckych zariadení a nadväzujúca novela zákon o neziskových organizáciách nadväzuje na tento zákon úpravou problematiky tzv. prioritného majetku a ďalších súvisiacich skutočností. V nadväznosti na prijatie týchto predpisov MZ SR v súčasnosti modeluje aplikáciu týchto zákonov na konkrétne zdravotnícke zariadenia.
Úloha sa plní.

Vypracovať pravidlá tvorby samospráv v obecných a verejnoprospešných zdravotníckych zariadeniach.
T: 31.12.2001

Plnenie: Pravidlá tvorby samospráv v zdravotníckych zariadeniach prevádzkovaných obcami upravuje zákon o obciach v znení neskorších predpisov a pravidlá tvorby  samospráv v zdravotníckych zariadeniach prevádzkovaných  VÚC upravuje zákon o vyšších územných celkoch. Čo sa týka tvorby samospráv v zdravotníckych zariadeniach, ktoré by mali byť prevádzkované ako neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby, tieto boli nepriamo uvedené v Transformačnom zákone, v ustanoveniach týkajúcich sa zdravotníckych zariadení ako aj modifikované v súvisiacom zákone, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 213/1997 Z. z . o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby.
Úloha splnená.

Kapitola Poskytovanie zdravotnej starostlivosti:

Začať proces akreditácie zdravotníckych zariadení.
Vypracovať princípy kontroly kvality poskytovania zdravotníckej starostlivosti.
T: 31.12.2001

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky v spolupráci so Slovenskou národnou akreditačnou službou pripravuje proces akreditácie zdravotníckych zariadení. Boli vypracované pravidlá a princípy akreditácie zdravotníckych zariadení vo väzbe na medzinárodné normy STN EN radu 45 000. Ministerstvo zdravotníctva SR zriadilo Centrum pre kvalitu a akreditáciu v zdravotníctve ako metodický a konzultačno-poradenský orgán v rezorte zdravotníctva, ktorý napomáha zdravotníckym zariadeniam pri zavádzaní systémov kvality a prípravách na akreditačný proces.
Úlohy sa plnia.

Pripraviť návrh projektu združených praxi primárnej i odbornej ambulantnej starostlivosti.
T: 31.12.2001

Plnenie: Návrh projektu združených praxi lekárov primárnej a odbornej ambulantnej starostlivosti bol Ministerstvom zdravotníctva SR vypracovaný. V materiále sa konštatuje, že legislatívne podmienky na vznik združených praxi už sú vytvorené a závisí na individuálnom rozhodnutí držiteľov povolení na poskytovanie zdravotnej starostlivosti v neštátnych zdravotníckych zariadeniach, či chcú spolupracovať siným rovnocenným partnerom, v akom rozsahu (od spoločného využívania konkrétneho prístroja až po zlúčenie povolení podľa alternatív rozpracovaných v materiále) a za akých podmienok (definovaných buď v spoločenskej alebo zakladacej zmluve overenej notárom, ktorá predchádza vzniku právnickej osoby alebo o spolupráci uzavretej medzi poskytovateľmi v zmysle Obchodného zákonníka).

Vypracovať koncepciu ďalšieho rozvoja Agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti, ich financovania a kontroly kvality.
T: 31.12.2001

	V roku 1995 po schválení koncepcie agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti (ADOS) začali na Slovensku vznikať prvé agentúry – štátne i neštátne. Štátne ADOS sú prevádzkované ako samostatné jednotky v rámci štátneho zdravotníckeho zariadenia. Súhlas na zriadenie štátnych ADOS vydalo Ministerstvo zdravotníctva SR. Neštátne ADOS sú prevádzkované ako samostatné zdravotnícke zariadenia v súlade so zákonom NR SR č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov a na základe rozhodnutia o povolení činnosti vydaného príslušným Krajským úradom, v súlade s koncepciou ADOS a odborným usmernením pre poskytovanie zdravotnej starostlivosti v ADOS.

	Na základe uznesenia gremiálnej porady ministra zdravotníctva č. 305/GP zo dňa 20.10.1999 bol vypracovaný materiál – koncepcia ďalšieho rozvoja Agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti, ich financovania a kontroly kvality. Súčasťou materiálu bola stanovená minimálna sieť Agentúr v Slovenskej republike. Materiál bol prerokovaný a schválený na operatívnej porade ministra zdravotníctva dňa 20.12.1999 a uznesením č. 433/OP minister zdravotníctva uvoľnil moratórium na sieť zdravotníckych zariadení pre vytváranie nových agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti tak, že dovtedajší počet ADOS sa  môže doplniť na celkový počet 157 ADOS v prepočte na jednotlivé okresy a kraje.
	Stanovená minimálna sieť ADOS bola vypočítaná s ohľadom na dostupné finančné zdroje, počet obyvateľov jednotlivých okresov, demografické ukazovatele a počet lekárov primárnej starostlivosti. V priemere na jednu ADOS pripadá cca 30 000 obyvateľov.

	Pri vydávaní povolenia príslušným krajským úradom sa uplatňujú nasledujúce kritériá:
- štandard počtu ADOS pripadajúci na príslušný okres
- splnenie podmienok pre vydanie povolenia podľa štvrtej časti zákona NR SR č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov.

	V súčasnosti je zriadeným a funkčných 150 ADOS – 133 neštátnych a 17 štátnych.

zdravotné poistenie

Ministerstvo zdravotníctva venovalo zvýšenú pozornosť princípom zdravotného poistenia v návrhu nového zákona o zdravotnom poistení, ktorý je predložený do vlády. 
Systém povinného zdravotného poistenia je modifikovaný rozšírením povinného zdravotného poistenia o inštitút doplnkového zdravotného poistenia ako alternatívy spoluúčasti poistencov na úhrade zdravotnej starostlivosti poskytovanej v rozsahu Liečebného poriadku.
Vytvára sa  možnosť rozšíriť toto doplnkové poistenie zmluvou tak, aby platba poistného na základe tejto zmluvy kryla celkom alebo čiastočne náklady spoluúčasti poistenca alebo zamestnávateľa ( periodické prehliadky v rámci závodnej preventívnej zdravotnej starostlivosti) na úhrade poskytnutej zdravotnej starostlivosti.
Zavádzajú sa dva piliere zdravotného poistenia, ktoré budú fungovať autonómne a nezávisle jeden od druhého - povinné zdravotné poistenie, ktoré sa člení na základné poistenie a doplnkové poistenie, a dva nepovinné piliere zdravotného poistenia – rozšírené doplnkové poistenie a zdravotné pripoistenie. 
K tomuto rozčleneniu sa pristúpilo z dôvodu, že jasne definovaná platba poistného na doplnkové poistenie a vymedzenie rozsahu zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe doplnkového poistenia je prvým krokom k tomu, aby sa v budúcnosti zo systému doplnkového poistenia vytvoril nepovinný systém.
Na základe základného poistenia sa poskytuje tá zdravotná starostlivosť, ktorú podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov (ďalej len „Liečebný poriadok“)  v plnom rozsahu uhrádza príslušná zdravotná poisťovňa. Táto legislatívna úprava si nevyžaduje zmenu Liečebného poriadku.
Na základe doplnkového poistenia sa poskytuje tá zdravotná starostlivosť, na úhrade ktorej sa  podľa Liečebného poriadku podieľa čiastočne príslušná zdravotná poisťovňa a čiastočne poistenec. Keďže za  zdravotnú starostlivosť, na úhrade ktorej sa podieľa čiastočne príslušná zdravotná poisťovňa a čiastočne poistenec, sa považuje aj zdravotná starostlivosť pri náhlom ochorení, úraze alebo život ohrozujúcom stave (nevyhnutná a neodkladná zdravotná starostlivosť) v cudzine (uhrádza sa do výšky nákladov spojených s poskytnutím takejto zdravotnej starostlivosti v zdravotníckom zariadení v Slovenskej republike) a závodná preventívna zdravotná starostlivosť, na úhrade ktorej sa čiastočne podieľa príslušná zdravotná poisťovňa a zamestnávateľ  (periodické preventívne prehliadky a následné preventívne prehliadky uhrádza zamestnávateľ), uvedená zdravotná starostlivosť sa pri zachovaní filozofie, že v doplnkovom poistení ide vždy o čiastočnú úhradu príslušnej zdravotnej poisťovne a čiastočnú úhradu poistenca alebo zamestnávateľa, sa priradila  k doplnkovému systému. Takéto rozdelenie zdravotnej starostlivosti si tiež nevyžaduje zmenu Liečebného poriadku.
Doplnkové poistenie vykonávajú len zdravotné poisťovne. 
Systém doplnkového poistenia je osobitným systémom povinného zdravotného poistenia, ktorý je nezávislý na systéme základného poistenia; vzájomne sa neprekrýva ani rozsah zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe základného poistenia s rozsahom zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe doplnkového poistenia. 
Ustanovuje sa povinnosť zdravotnej poisťovne vytvoriť rezervy na zabezpečenie plnenia záväzkov zo zmlúv o rozšírení doplnkového poistenia a overiť predpis poistného zo zmlúv o rozšírení doplnkového poistenia aktuárom. 
Zavádza sa inštitút zmluvného pripoistenia, na základe ktorého sa uhrádzajú náklady na zdravotnú starostlivosť, ktorá sa neuhrádza na základe povinného zdravotného poistenia a niektoré druhy zdravotnej starostlivosti uvedené v § 33  a 34  Liečebného poriadku. Zmluvné pripoistenie je nepovinným zdravotným poistením, ktoré sa umožňuje vykonávať zdravotným poisťovniam a komerčným poisťovniam. Poistencovi sa umožňuje, aby sa zmluvne pripoistil na uvedené druhy zdravotnej starostlivosti.

Očakávanie nadchádzajúceho prijatia Slovenskej republiky za člena Európskej únie vyžaduje také riešenie problémov v systéme zdravotného poistenia, ktoré je v súlade s predpismi Európskej únie v časti týkajúcej sa koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia, t. j. v súlade s Európskou dohodou o pridružení, Európskou sociálnou chartou, Európskym zákonníkom sociálneho zabezpečenia a predovšetkým Nariadením EHS č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby a členov ich rodín pohybujúcich sa v rámci spoločenstva v znení neskorších predpisov (ďalej len „nariadenie EHS“), a ktoré bude musieť Slovenská republika po svojom vstupe okamžite vykonávať. Nevyhnutnou zmenou, ktorá sa bude vyžadovať po vstupe do Európskej únie, bude dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania s občanmi členských štátov Európskej únie (ďalej len „členský štát“) ako s vlastnými  občanmi. Napriek tomu, že nie je potrebné implementovať nariadenie EHS do právneho poriadku Slovenskej republiky, je jednoduchšie, ak sa najmä pri zachovaní plurality vytvoria jasné legislatívne pravidlá, ktoré umožnia zdravotným poisťovniam jednoznačne sa orientovať pri vykonávaní povinného zdravotného poistenia, ak sa zdravotná starostlivosť poistencovi príslušnej zdravotnej poisťovne poskytne v členskom štáte.
Slovenská republika sa vo svojej negociačnej pozícii v druhej kapitole – voľný pohyb osôb zaviazala, že novým zákonom o povinnom zdravotnom poistení zavedie tzv. rodinný typ poistenia a zabezpečí, aby sa príslušnej inštitúcii v členskom štáte, ktorá uhradila náklady nevyhnutnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti (zdravotná starostlivosť pri život ohrozujúcom stave za osobu, ktorej zdravotné poistenie sa vykonáva podľa tohto zákona, v plnom rozsahu tieto náklady refundovali. Nariadenie EHS tiež vyžaduje, aby úlohu styčného orgánu, ktorý bude tieto ustanovenia zákona vykonávať, plnila jedna príslušná inštitúcia za všetky inštitúcie miesta trvalého pobytu alebo prechodného pobytu, t. j. nie je možné, aby do vzťahov so styčnými orgánmi členských štátov vstupovali všetky zdravotné poisťovne. Obdobne sa tiež vyžaduje, aby bol v Slovenskej republike určený styčný orgán, ktorý bude plniť túto úlohu, t. j. uhrádzať náklady za poskytnutú zdravotnú starostlivosť za všetky zdravotnícke zariadenia v Slovenskej republike, ktoré poskytnú nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť alebo zdravotnú starostlivosť na vyžiadanie alebo so súhlasom príslušnej inštitúcie v členskom štáte občanovi členského štátu počas jeho prechodného pobytu  na území Slovenskej republiky.
Zásada rovnakého zaobchádzania, ktoré definujú predpisy Európskej únie, vyžaduje,  aby každá osoba s bydliskom v členskom štáte mala v inom členskom štáte tie isté povinnosti a poberala tie isté dávky (zdravotnú starostlivosť a úhradu za ňu) ako štátny príslušník tohto členského štátu. Z hľadiska rozsahu práv a povinností predložený návrh zákona garantuje členovi rodiny rovnaké zaobchádzanie ako ktorejkoľvek inej povinne zdravotne poistenej osobe, t. j. poistné na povinné zdravotné poistenie platí za člena rodiny zárobkovo činná osoba a náklady na poskytnutú zdravotnú starostlivosť sa vedú nielen na každého poistenca individuálne, ale na celú rodinu zárobkovo činnej osoby. Táto evidencia umožní Kancelárii zdravotných poisťovní vykazovať náklady na zdravotnú starostlivosť v takej štruktúre, akú vyžaduje Európska únia.
Predložený návrh zákona zavádza systém tzv. rodinného poistenia. Rodinu tvorí zárobkovo činná osoba (manžel alebo manželka), jeho (jej) nezaopatrené deti a jeho manželka (jej manžel), ktorá (ktorý) je tzv. dobrovoľne nezamestnaná osoba, t. j. osobu, ktorá nemá žiadne vlastné príjmy zo zárobkovej činnosti alebo dôchodok.  
 Predložený návrh zákona zriaďuje právnickú osobu - Kanceláriu zdravotných poisťovní, ktorá bude plniť úlohy ustanovené týmto zákonom. Kancelária najmä spolupracuje so štátnymi orgánmi a orgánmi samosprávy vo veciach týkajúcich sa zdravotného poistenia a plní celý rad vymedzených úloh vo vzťahu k Európskej únii, ktorá vyžaduje, aby tieto úlohy plnil jeden styčný orgán. Nie je možné, aby tieto úlohy plnili zdravotné poisťovne jednotlivo. Ide predovšetkým o zabezpečenie refundácie nákladov za zdravotnú starostlivosť v cudzine pri náhlom ochorení. Kanceláriu financujú všetky zdravotné poisťovne z príspevku na výkon činností spoločného záujmu, ktorého maximálna výška sa obmedzuje 2,5 % z finančných prostriedkov na správu zdravotnej poisťovne. Ak kancelária plní záväzky štátu súvisiace s plnením záväzkov Slovenskej republiky z medzinárodných zmlúv (§ 87 ods. 2), splnenie týchto záväzkov sa financuje z prostriedkov návratnej finančnej výpomoci. 
Návrh zákona upravuje výšku vymeriavacieho základu pre poistné na zdravotné poistenie. V prvej alternatíve sa ustanovuje minimálna výška vymeriavacieho základu vo výške minimálnej mzdy, čím sa zabezpečuje prispôsobovanie vymeriavacieho základu rastu minimálnej mzdy bez potreby novelizovať príslušné ustanovenia zákona. Výška vymeriavacieho základu, od ktorého odvodzuje svoju platbu Národný úrad práce, štát a poistenec štátu, ktorý oslobodil štát od platenia poistného na základné poistenie, sa odkazuje na zákon o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok.
V druhej alternatíve sa výška vymeriavacieho základu. pre Národný úrad práce a  štát, ustanovuje  na 60 % minimálnej mzdy, čím sa zabezpečuje prispôsobovanie vymeriavacieho základu rastu minimálnej mzdy bez potreby novelizovať príslušné ustanovenia zákona aj pre Národný úrad práce a štát. 
Maximálna výška vymeriavacieho základu sa ustanovuje z každej zárobkovej činnosti najviac na sedemnásobok minimálnej mzdy, t. j. na 34 440 Sk (4 920 x 7), ak sa v iných ustanoveniach zákona neustanovuje inak, čím sa rozumie odchýlka na určenie vymeriavacieho základu v prípade viacerých zárobkových činností zamestnanca a v prípade súbehu zárobkovej činnosti zamestnanca a podnikania .
Predložený návrh zákona výrazne prispieva k zvýšeniu transparentnosti a adresnosti  platby štátu  na povinné zdravotné poistenie za poistencov štátu  predovšetkým ustanovením  povinnosti štátu platiť poistné na základné poistenie len v prípade, že poistenec štátu alebo iná právnická osoba alebo fyzická osoba predpísaným spôsobom splnila oznamovaciu povinnosť. Umožňuje sa poistencovi štátu, aby výslovným prejavom vôle oslobodil štát od plnenia tejto povinnosti a platil poistné na základné poistenie sám.
Predložený návrh zákona upravuje zásadným spôsobom hospodárenie zdravotných poisťovní, keď ruší fondové hospodárenie a zavádza účtové hospodárenie. Podľa zásadného stanoviska Ministerstva financií Slovenskej republiky hospodárenie prostredníctvom fondov skresľuje výkazníctvo zdravotných poisťovní a je v rozpore so IV. smernicou rady Európskeho spoločenstva. Podľa tejto smernice sa fondy môžu tvoriť iba zo zisku. Fondové hospodárenie značne deformovalo a komplikovalo výkazníctvo zdravotných poisťovní a neumožňovalo vykázať správne hospodársky výsledok ( zisk alebo stratu).
Predložený návrh zákona zrovnoprávňuje všetky zdravotné poisťovne tým, že zrušuje zákon č. 280/1998 Z. z. o Spoločnej zdravotnej poisťovni v znení neskorších predpisov s výnimkou ustanovenia o jej zriadení. 
Návrh zákona zavádza  nový inštitút nútenej správy v prípade, ak zdravotná poisťovňa opakovane porušuje ustanovenia tohto zákona o hospodárení.
Novou povinnosťou je povinnosť zdravotnej poisťovne viesť osobný účet poistenca a poskytovať v ustanovenej lehote poistencovi na požiadanie výpis z tohto účtu a v prípade zmeny zdravotnej poisťovne údaje v elektronickej podobe aj tejto zdravotnej poisťovni. Cieľom zavedenia osobného účtu je realizácia práva poistenca na informácie o tom, či sa plní za neho povinnosť platiť poistné na zdravotné poistenie a predovšetkým, aké  sú náklady na jeho zdravotnú starostlivosť. Povinnosťou zdravotnej poisťovne je osobné účty poistenca viesť od 1. januára 2004.

 Návrh zákona zakazuje sa v  období do 31. marca 2003 nariadiť exekúciu a výkon rozhodnutia na poistné na zdravotné poistenie, poplatok z omeškania a pokuty a finančné prostriedky zdravotných poisťovní a zdravotníckych zariadení získané z poistného na základné poistenie a z poistného na doplnkové poistenie (povinné zdravotné poistenie), majetok zdravotných poisťovní a zdravotníckych zariadení obstaraný z poistného na základné poistenie a z poistného na doplnkové poistenie, bez ktorého zdravotná poisťovňa a zdravotnícke zariadenie nemôžu plniť úlohy podľa tohto zákona a poskytovať zdravotnú starostlivosť, ktorej súčasťou je aj poskytovanie liekov a zdravotníckych pomôcok, pretože tak finančné prostriedky ako aj uvedený majetok slúži na uspokojovanie verejnoprospešných cieľov slúžiacich s ochranou zdravia podľa Článku 40 Ústavy Slovenskej republiky.

Lieková Politika

1. Vypracovať kategorizáciu liekov a systém ich úhrady zo zdravotného poistenia tak, aby náklady na lieky a recepty neprekročili v roku 1999 12 mld. Sk a v ďalších rokoch sa zvyšovali maximálne do úrovne oficiálnej miery inflácie (riziko kurzových zmien)

2. Zoznam liekov a zdravotníckych pomôcok hradených zo zdravotného poistenia vydávať nižšou právnou formou ako zákon

T. : roky 1999 – 2000

Plnenie: Úloha je splnená. Zákonom č. 17/1999, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 98/1995 o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov a stabilizovali výdavky na lieky v roku 1999 vo výške 12 mld. Sk. 12. decembra 1999 bol schválený zákon č. 3/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 98/1995 o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov a o zmene  a doplnení zákona NR SR č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, ktorým sa ustanovilo vydávanie Zoznamov liekov a zdravotníckych pomôcok hradených zo zdravotného poistenia nariadeniami vlády.

3. Vypracovať princípy národnej liekovej politiky a uviesť ich do praxe

T. : roky 1999-2000

Plnenie: Úloha je splnená. Materiál bol vypracovaný v októbri 1999. V apríli 2000 sa pôvodné zadanie úlohy zmenilo na „Aktualizáciu koncepcie liekovej politiky“, pretože „Koncepcia liekovej politiky“ bola schválená uznesením vlády SR č. 887 zo dňa 17.12.1996.  Nový materiál „Aktualizácia koncepcie liekovej politiky“ konkretizuje úlohy a ďalšie obdobie, ktoré sa priebežne plnia. Najdôležitejšou bola úloha uvedená v bode 2, ktorá je splnená.

financovanie

Pripraviť projekty a po súhlase MF SR vyhľadať zahraničné úvery na financovanie nákupu zdravotníckej techniky, spaľovacích zariadení a technologického vybavenia pre hospodársko-technické prevádzky zdravotníckych zariadení.

V zásade treba konštatovať, že sa ani trojročnému úsiliu MZ SR (1998-2001), nepodarilo vyhľadať zahraničnú bankovú inštitúciu, ktorá by bola ochotná poskytnúť zahraničný úver na financovanie spaľovacích zariadení a technologického vybavenia hospodársko-technických prevádzok zdravotníckych zariadení v zmysle textu úlohy.  
Až uznesením vlády SR č. 713/2001 o štátnom rozpočte na rok 2002, bol schválený objem zahraničných úverov SR pre tento rozpočtový rok.
Tento akt znamenal začiatok seriózneho zabezpečovania projektu z úveru RB RE: „Výstavba dostavba nemocničných zariadení a ich prístrojového vybavenie“ (ďalej len Projekt), ktorý pozostáva celkom z 11 podprojektov, z ktorých je 9 medicinálneho charakteru (prístrojová technika do vybraných zdravotníckych zariadení na Slovensku) a 2 podprojekty sú charakteru stavebných investícií (dokončenie rozostavaných stavieb : NsP Michalovce a NsP Vranov nad Topľou).
V súlade s uznesením OP ministra zdravotníctva č. 444/OP z 2.10.2000 sa zabezpečovala úloha v úzkej metodickej spolupráce s MF SR.
•	Výrazný pokrok v zabezpečovaní úlohy znamenal list ministerky financií č. 1620/2001 z 12.4.2001, v ktorom  oznámila spôsob kontaktovania sa s MF SR pri zabezpečovaní úlohy z hľadiska financovania zdravotníckych projektov z RB RE (CEB).
•	Listom č. 1760/2001-STV z 11.5.2001 oznámil štátny tajomník MF SR podrobnosti projektov, a hlavne určil čiastku 1 832 238 mil. Sk, s ktorou je nutné počítať pri finančnom krytí projektu, z čoho pôjde 50% zo štátneho rozpočtu – kapitoly MZ SR.
•	Od konca mája 2001 prebiehala živá korešpondencia z Radou RB RE v Paríži, ktorá postupne požadovala doplňujúce informácie o projekte a s MF SR.
•	Dňa 11.7.2001 bol expedovaný kompletný Project summary do Paríža na kontrolu a pripomienkovanie.
•	Dňa 21.11.2001 sa uskutočnila na  vyžiadanie MZ SR koordinačná porada na MF SR, kde boli objasnené ďalšie kroky na zabezpečovanie Projektu. V zmysle týchto dohôd sa Project summary prekladá do AJ. Zároveň sa v predstihu pripravujú pracovné podklady od zúčastnených zdravotníckych zariadení (vyžiadané obežníkom č. SE – 6681/2001/OŠR/Sch z 5.12.2001), ktoré sa použijú v poslednom stupni prípravy ako jednej z podmienok na začatie financovania Feasibility study.
•	Dňa 19.12.2001 bol listom ŠT expedovaný na MF SR v 2 vyhotoveniach (a v anglickom jazyku) Project summary, ako poklad pre ďalšie posúdenie v Paríži, a prípravu návštevy experta RB RE na MZ SR.
Úloha sa plní v celom rozsahu.

Pozastaviť nepotrebné stavby a vyradiť ich z plánu investičnej výstavby. Pri zariadeniach, s ktorými sa bude uvažovať v sieti, sa rozhodnúť o dynamizácii ich ukončenia.

	V roku 2001 MZ SR preradilo do Registra dokončených investičných akcií MF SR (RIMF) spolu 60 stavieb (z toho 40 stavieb PO a 20 stavieb RO) s celkovými obstarávacími nákladmi 2,35 mld. Sk. Z uvedeného počtu je 22 stavieb s obstarávacími nákladmi vyššími ako 20 mil. Sk a jedna stavba financovaná zo zahraničného úveru.

	Stavba LÚ Šamorín – Čilistov „Dostavba LÚ I. .a II. etapa“ bola vyradená z RIMF z dôvodu, že bol redukovaný jej obsah a investor je zaradený do privatizácie. 

	U niektorých ďalších stavieb došlo k prehodnoteniu nákladov vzhľadom na transformačné kroky v rezorte zdravotníctva. Jednalo sa o nasledovné 

PN Pezinok        
Plynofikácia   kotolne a tepelných rozvodov – zjednodušením prác – úspora 9 mil. Sk

NsP Bojnice
Dostavba nemocnice Bojnice – zredukovaním rozsahu projektovej       dokumentácie v zmysle koncepcie zdravotníctva boli znížené náklady na stavbu o cca 40 mil. Sk.
Rekonštrukcia monobloku a rozvodov IS – preriešením potrebného        rozsahu prác a koncepciou zdravotníctva bol znížený objem stavby a         rozpočtových  nákladov o  cca 252 mil. Sk.

NsP Topoľčany  
240 lôžkový pavilón – znížením nákladov stavebnej časti a použitím      jestvujúcej technológie boli znížené náklady stavby o cca 44 mil. Sk 

NsP D. Kubín 
Rekonštrukcia striech a požiarneho schodiská – prepracovaním rozsahu       stavebných prác je úspora  nákladov cca 36,8 mil. Sk

NsP L.Mikuláš 
Chirurgický pavilón  Prepracovaním projektovej dokumentácie podľa      novej koncepcie je zníženie nákladov stavebnej časti a využitím jestvujúcej       technológie o cca 185,8 mil. Sk.

NsP Bardejov
Poliklinika NsP Diagnostické centrum – pozastavením II. etapy je úspora      470 mil. Sk.

NsP Rim. Sobota 
Havária interného pavilónu – akcia bola pozastavená, čím vznikla úspora  66,9 mil. Sk

	K prehodnoteniu nákladov sa pristúpilo aj u ďalších stavieb, kde sa však nejednalo o také vysoké úspory ako u menovite uvedených stavieb (NsP Čadca, FN Martin, OLÚ dolný Smokovec prístavba Horný Smokovec, NsP Vranov n./Topľou)

	U stavieb NsP Michalovce  „Rekonštrukcia a dostavba SVaLZ“ a NsP Vranov n./Topľou. „Rekonštrukcia .a prístavba chirurgického pavilónu“ sa ráta s dynamizáciou ukončenia zaradením do skupiny programov financovaných za výdatnej pomoci pripravovaného zahraničného úveru z Rozvojovej banky Rady Európy, a to spolu v objeme 410 mil. Sk v roku 2002 a 409 mil. Sk v roku 2003.

Plošné dovozy na nákup niektorých skupín prístrojov, zariadení a materiálu vzhľadom na veľký rozsah ich potreby(aj s využitím zahraničných úverov), organizácia skupinových nákupov.

 V roku 2001 bol poverený zabezpečením hromadného nákupu výpočtovej techniky ŠZÚ SR Bratislava listom č. M/1536/2001-SE-1829/OŘ pre 28 štátnych zdravotných ústavov. Celkový objem finančných prostriedkov na zabezpečenie uvedeného hromadného nákupu bol 3 930 ti. Sk.
ÚZIŠ Bratislava bol poverený listom č. M/1595/2001-SE-1829/OŠR zo dňa 4.4.2001 nákupom výpočtovej techniky  pre 17 zdravotníckych organizácií. Celkový objem finančných prostriedkov na zabezpečenie uvedeného nákupu bol  3 175 tis. Sk.

Legislatíva

Ku kapitole 12 Etapy z pohľadu legislatívy 

Z hľadiska legislatívneho zabezpečenia transformácie zdravotníctva sa v prvej skupine plnili úlohy nasledovne:

Úloha č. 1 
Novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z.z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného  poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov

Termín: apríl 1999
Plnenie: Novela uvedeného zákona bola vypracovaná v priebehu 1. polroku 1999 a v riadnom Legislatívnom procese schválená zákonom č. 151/1999 Z.z. s účinnosťou od 1. júla 1999. 
Záver: Úloha splnená

Úloha č. 2
Novela zákona č. 139/1998 Z. z. o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch

Termín: február 1999
Plnenie: Návrh novely bol v termíne splnený. Novela bola schválená v Národnej rade Slovenskej republiky pod číslom 260/1999 Z. z. s účinnosťou od 1. novembra 1999.  
Záver: Úloha splnená

Úloha č. 3
Novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov

Termín: máj 1999
Plnenie: Návrh novely zákona bol v stanovenom termíne odovzdaný do pripomienkového konania. Vzhľadom na rozsiahlosť pripomienok a potrebu dôkladne pripraviť na  definitívne znenie, ktoré zásadným spôsobom mení zoznam vydávania liekov a zdravotníckych pomôcok cestou nariadenia vlády, konečnú verziu schválila vláda Slovenskej republiky 28. októbra 1999. Novela bola schválená v Národnej rade Slovenskej republiky pod číslom 3/2000 Z.z. ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1995 Z.z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov  a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších  predpisov s účinnosťou od 1. februára 2000 – kapitola 9.
Záver: Úloha splnená 

Úloha č. 4
Novela Ústavy Slovenskej republiky na základe, ktorej sa zachová právo občanov na bezplatnú zdravotnú starostlivosť na základe zdravotného poistenia, ale súčasne umožní vydať zoznam zdravotníckych výkonov, zdravotníckych pomôcok a kategorizáciou liečiv podzákonnými všeobecne záväznými právnymi predpismi. Vytvorí sa tak priestor na pružnejšie využívanie prostriedkov zdravotného poistenia v záujme efektívnej a kvalitnej starostlivosti poskytovanej občanom

Termín: jún 1999
Plnenie: Vzhľadom k tomu, že sa našlo ústavné riešenie problematiky vydávania zoznamu liekov a zdravotníckych pomôcok všeobecne záväzným právnym predpisom (naradením vlády), tak sa od tejto úlohy odstúpilo a bola so súhlasom vlády zrušená.
Záver: Úloha zrušená

Úloha č. 5
Novela zákon č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov

Termín: september 1999
Plnenie: Návrh novely bol  v stanovenom  termíne odovzdaný do legislatívneho procesu. Novela bola schválená v Národnej rade Slovenskej republiky a v Zbierke zákonov vyšla pod číslom 80/2000 Z. z. s účinnosťou od 1. apríla 2000.
Záver: Úloha splnená

Úloha č. 6
Právna úprava, ktorá umožní poskytovať zdravotnú starostlivosť v štátnych zdravotníckych zariadeniach a v neštátnych  subjektoch so štatútom verejnoprospešných zdravotníckych zariadení na základe akreditácie a určia sa pravidlá hospodárenia v týchto subjektoch. Súčasne sa zabezpečí ich rovnoprávny prístup k verejných investičným a prevádzkovým zdrojom

Termín: rok 2000
Plnenie: MZ SR spolupracovalo pri tvorbe zákona č. 13/2002 Z.z. o podmienkach premeny niektorých rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby (transformačný zákon), ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov  s účinnosťou s účinnosťou od 15. januára 2002 a na zákone č. 35/2002 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 213/1997 Z.z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby s účinnosťou od 1.4.2002.   
Záver: Úloha splnená s oneskorením

Úloha č. 7
Právna úprava, ktorá nanovo upraví zdravotné poistenie tak, aby sa zabezpečilo efektívne nakladanie s prostriedkami zdravotného poistenia a umožnilo sa zdravotné pripoistenie a zdravotné doplnkové poistenie

Termín: rok 2000
Plnenie: Návrh zákona o zdravotnom poistení prešiel zložitým pripomienkovým konaním, ktoré prebehlo dvakrát v dôsledku množstva zásadných pripomienok. Návrh zákona sa prerokuje 19. marca 2002 do Legislatívnej rady vlády
Záver: Úloha plnená s oneskorením

Úloha č. 8
Novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov, ktorou sa dosiahne kompatibilita s právom Európskej únie spolu s vykonávacími predpismi

Termín: rok 2000 
Plnenie: 
1. vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 54/2000 Z.z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 79/1997 Z. z. o opatreniach na predchádzanie prenosným ochoreniam – účinnosť 1. apríla 2000. 
(úprava problematiky očkovania v nadväznosti na Imunizačný program SR)
2. 	zákon č. 470/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov, zákon NR SR č. 152/1995 Z. z. o potravinách v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1994 Z. z.- účinnosť 1 januára 2001.
3. 	vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 12/2001 Z.z. o požiadavkách na zabezpečenie radiačnej ochrany- účinnosť 24. januára 2001
(úprava problematiky ochrany zdravia pred ionizujúcim žiarením – transpozícia smerníc EÚ v oblasti radiačnej ochrany)
4. 	zákon č. 514/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov –účinnosť 1. januára 2002
5.	vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 29/2002 Z.z. o požiadavkách na pitnú vodu a kontrolu kvality pitnej vody – účinnosť 1. februára 2002
6.	vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č 30/2002 Z.z. o požiadavkách na vodu na kúpanie, kontrolu kvality vody na kúpanie a na kúpaliská – účinnosť 1. februára 2002
7.	návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú kritériá na zaraďovanie prác do kategórií z hľadiska zdravotných rizík
8.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 40/2002 Z.z. o ochrane zdravia pred hlukom a vibráciami - účinnosť 1. februára 2002
9.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 45/2002 Z.z. o ochrane zdravia pri práci s chemickými faktormi - účinnosť 1. februára 2002
10.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 46/2002 Z.z. o ochrane zdravia pri práci s karcinogénnymi a mutagénnymi faktormi - účinnosť 1. februára 2002
11.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 47/2002 Z.z o ochrane zdravia pri práci s biologickými faktormi - účinnosť 1. februára 2002
12.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 39/2002 Z.z. o ochrane zdravia pri práci s azbestom - účinnosť 1. februára 2002

(úprava problematiky zdravých životných podmienok a pracovných podmienok – transpozícia smerníc EÚ vzťahujúcich sa na problematiku pitnej vody, vody na kúpanie, ochrany zdravia pred hlukom a vibráciami, ochrany zdravia pri práci s chemickými faktormi, ochrany zdravia pri práci s karcinogénnymi a mutagénnymi faktormi, ochrany zdravia pri práci s biologickými faktormi a  ochrany zdravia pri práci s azbestom)

13.nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 201/2001 Z.z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na pracovisko – účinnosť 1. júna 2001
14.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 204/2001 Z.z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci s bremenami - účinnosť 1. júla 2001
15.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 247/2001 Z.z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci so zobrazovacími jednotkami - účinnosť 1. júla 2001
(vykonávacie predpisy k zákonu NR SR č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci – transpozícia smerníc EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci spadajúca do pôsobnosti rezortu zdravotníctva)
Záver: Úloha splnená

Úloha č. 9 
Novela zákona č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, ktorou sa zabezpečí reforma verejnej správy v oblasti zdravotníctva

Termín: rok 2000
Plnenie: Zákon č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky s účinnosťou od 1. júla 2002 resp. s účinnosťou od 1. januára 2003, v ktorom článok XIX súčasne novelizoval aj zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov  a článok XX novelizoval zákon č. 	140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona  č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z. z. o reklame s postupnou účinnosťou od 1. júla 2002 do 31. decembra 2002.
Záver: Úloha splnená

Úloha č. 10
Novela zákona č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, ktorou sa zosúladí právny úprava v oblasti registrácie liekov s právom Európskej únie.

Termín: rok 2001
Plnenie: 
1. 	Návrhom zákona č. 488/2001 Z. z. sa mení a dopĺňa zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z. z. o reklame v znení neskorších predpisov  s účinnosťou od 1. decembra 2001. – kapitola 9.
2. 	Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 518/2001 z  9. mája  2001, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o registrácii liekov s účinnosťou od 1. januára 2002.
3.   Nariadenie   vlády   Slovenskej republiky č. 572/2001 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrob-  
      nosti   o  technických požiadavkách a postupoch posudzovania zhody na  zdravotnícke po-  
      môcky s účinnosťou  od 1.1.2002
4.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 570/2001 Z.z., ktorým sa ustanovujú technické požiadavky na aktívne implantovateľné zdravotnícke pomôcky s účinnosťou od 1. januára 2002
5.	Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 569/2001 Z.z., ktorým sa ustanovujú technické požiadavky na diagnostické zdravotnícke pomôcky používané in vitro s účinnosťou od 1. januára 2002– kapitola 9.
6. Vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 198/2001 Z. z. o správnej lekárenskej praxi s účinnosťou od 1. apríla 2001– kapitola 9.
7. 	Vyhláška o klinickom skúšaní  a o správnej klinickej praxi je v pláne hlavných úloh MZ SR na rok 2002 – kapitola 9.
Záver: Úloha splnená

Ďalšie právne predpisy, ktoré sú ukončené a nadobudli účinnosť: 
1. 	Zákon č. 514/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1.januára 2002
2.	Oznámenie v Zbierke zákonov č. 551/2002 o výnose Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorým sa vydáva index rizika nákladov na zdravotnú starostlivosť pre rok 2002 s účinnosťou od 1. januára 2002
3. 	Nariadenie  vlády Slovenskej republiky č. 399/2001 Z.z. z  26. septembra 2001, ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 7/2000 Z. z., ktorým sa vydáva Zoznam liečiv a liekov uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 15.10.2001
4. 	Nariadenie  vlády Slovenskej republiky  č. 400/2001 z  26. septembra  2001, ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 8/2000 Z. z., ktorým sa vydáva Zoznam zdravotníckych pomôcok uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe zdravotného poistenia v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 488/2000 Z. z. s účinnosťou od 15.10.2001

Ďalšie úlohy, na ktorých sa pracuje a súvisia s transformačnými krokmi v kapitole 4., 5.,6.,: 
 
1.	Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky o odbornej spôsobilosti zdravotníckych pracovníkov čaká na zaradenie na rokovanie legislatívnej rady vlády
2. 	Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky o ďalšom vzdelávaní zdravotníckych pracovníkov čaká na zaradenie na rokovanie legislatívnej rady vlády
3.	Vládny návrh zákona o povolaní lekárnika, o Slovenskej lekárnickej komore a o doplnení zákona č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z. z.  o reklame v znení neskorších predpisov    (tlač 1170) v druhom čítaní Národnej rady Slovenskej republiky na programe 14. marca 2002
4. 	Vládny návrh zákona  o povolaní lekára, o Slovenskej lekárskej komore, o povolaní zubného lekára, o Slovenskej komore zubných lekárov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1169) v druhom čítaní Národnej rady Slovenskej republiky na programe 14. marca 2002
5.	Vládny návrh zákona o povolaní sestry, o povolaní pôrodnej asistentky, o Slovenskej komore sestier a pôrodných asistentiek a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 14/1992 Zb. o Slovenskej komore stredných zdravotníckych pracovníkov a o Slovenskej komore zubných technikov (tlač 1248) v druhom čítaní Národnej rady Slovenskej republiky na programe 14. marca 2002.

Verejné zdravotníctvo

Úlohy verejného zdravotníctva vyplývajúce z časového harmonogramu:

Zefektívniť činnosti vybraných vzdelávacích, výchovných a realizačných pracovísk vykonávajúcich činnosti zamerané na prevenciu, ochranu a podporu zdravia.

a) Personálne dobudovať katedru ochrany zdravia obyvateľstva SPAM-u, vrátane adekvátneho obsadenie vedúceho katedry. Zlepšiť spoluprácu Katedry ochrany zdravia obyvateľstva s MZ SR - útvarom hlavného hygienika SR. 
   T: k 1.9.2000

Plnenie:
Listom ministra zdravotníctva SR č:A-579/2000 zo dňa 3.2.2000 bol riaditeľ SPAM požiadaný zefektívniť činnosť a personálne dobudovať katedru ochrany zdravia obyvateľstva. Zároveň bol požiadaný zabezpečiť spoluprácu katedry ochrany zdravia obyvateľstva s útvarom hlavného hygienika MZ SR.  
  Úloha sa plní priebežne. 

b) Racionalizovať a integrovať odborné aktivity koordinátorov a programov a projektov NPPZ prostredníctvom kalendára aktivít v oblasti ochrany a podpory zdravia v súlade s aktivitami Slovenskej lekárskej spoločnosti (SLS). 
   T: priebežne do r. 2002

Plnenie:
Od začiatku roku 2000 MZ SR započalo integráciu a zosúladenie odborných aktivít koordinátorov programov a projektov prostredníctvom kalendára aktivít v oblasti ochrany a podpory zdravia v rámci SLS. 
-	Tlačová beseda bývalého NCPZ a SLS a Slovenskej diabetologickej spoločnosti pri príležitosti svetového dňa diabetu. Téma: Cukrovka a jej riziká.
-	Príprava a realizácia populačnej intervencie – celoplošnej mediálnej kampane – Primárna prevencia hypertenzie (Pracovná skupina NCPZ v spolupráci s VšZP a SLS vytvorila zámer a koncepciu populačnej edukačnej intervencie na zvýšenie informovanosti verejnosti o význame krvného tlaku a o hypertenzii)
-	Life skills education – 30.5.2000 pre 20 účastníkov z Poľska, Česka, Bulharska a Slovenskej republiky
-	Tlačová beseda ŠZÚ SR konaná dňa 8.6.2001  na tému Zdravotný stav obyvateľstva SR a Projekt Zdravá výživa pre zdravé srdce
-	Tlačová beseda ŠZÚ SR konaná dňa 29.6.2001 na témy Aktuálna situácia HIV/AIDS na Slovensku, Stav a kontrola hygieny slovenských termálnych aj netermálnych kúpalísk
-	Tlačová beseda ŠZÚ SR, ktorá sa uskutočnila dňa 18.10.2001 bola zameraná na: riešenie otázok súvisiacich z dohovoru o zákone o biologických zbraniach, na stručnú charakteristiku najdôležitejších infekčných ochorení, ktoré je možné použiť ako bojové - teroristické látky, stav zabezpečenia monitorovania radiačnej situácii územia SR a na predbežnú správu o doteraz vyšetrených vzorkách poslaných – zachytených – podozrivých listových zásielkach
-	Tlačová beseda ŠZÚ SR konaná dňa 28.11.2001, ktorej témou bolo vyhodnotenie projektu „Zdravá výživa pre zdravé srdce“
Úloha sa plní priebežne

c) Efektívnejšie využívať odborný potenciál „Školy verejného zdravotníctva“ pri organizovaní odborných konferencií, pracovných porád odborných pracovníkov ŠZÚ na Slovensku. 
T: do r. 2002, kontrola 1x ročne k 31.12. kalendárneho roka

Plnenie: 
V roku 2000 sa zahájila spolupráca so školou verejného zdravotníctva v rámci štúdia pracovníkov ŠZÚ a štúdia MPH. Riaditeľ Školy verejného zdravotníctva sa zúčastnil celoslovenskej porady riaditeľov ŠZÚ v Lučenci a vo Vyhniach, kde predniesol odborné prednášky na tému: Verejné zdravotníctvo na Slovensku a vo svete. 
Pracovníci ŠZÚ sa zúčastňujú na akciách poriadaných ŠVZ a absolvujú diaľkové štúdium MPH. T. č. študuje v rámci ŠVZ v prvom ročníku 25 zamestnancov, v druhom 31 a v treťom 22 zamestnancov zdravotníckych zariadení v SR. 
Úloha sa plní priebežne

d) Postupne zaviesť možnosť vzdelávania v podpore zdravia formou dištančného štúdia cez Internet. 
T: k 31.12.2002, odpočet plnenia k 31.12. 2000

Plnenie: 
Od 1.apríla 2000 bola v prevádzke internetová stránka Národného centra podpory zdravia pod adresou http://www:ncpz.sk. Po začlenení NCPZ do ŠZÚ SR je v prevádzke internetová stránka ŠZÚ SR http://www:szusr.sk. Obdobnú stránku plniacu účely vzdelávania má aj ŠZÚ L. Mikuláš. 
Úloha sa plní priebežne. 

Stanoviť sieť poradenských centier zdravotnej výchovy a poradní zdravia (PCZV a PZ), zabezpečiť kontinuitu odbornej starostlivosti medzi PCZV a PZ štátnych zdravotných ústavov a primárnymi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, pričom osobitný dôraz klásť na boj proti fajčeniu, stresu, na výživové zvyklosti, pohybovú aktivitu, životný štýl a pod. 

a) Vypracovať návrh odborného usmernenia na zriaďovanie, prevádzku a činnosť poradenských centier ochrany a podpory zdravia.  
T: 1999

Plnenie: 
Návrh odborného usmernenia bol vypracovaný, schválený operatívnou poradou ministra zdravotníctva a uverejnený vo Vestníku MZ SR.(č: SOZO -3087/1999 - 05, zo dňa 15.6.1999). Odborné usmernenie je základným dokumentom  na zriaďovanie a činnosť základných a špecializovaných centier ochrany a podpory zdravia, ktoré sa zriaďujú pri jednotlivých ŠZÚ.
Úloha bola splnená. 

b) Zabezpečiť praktickú realizáciu „Odborného usmernenia na zriaďovanie, prevádzku a činnosť PCZV a PZ v činnosti ŠZÚ na Slovensku. 
T: 31.12.1999
Plnenie: 
Úloha bola v určenom termíne splnená. (list MZ SR - hlavného hygienika č: SOZO - 3087/99-05, zo dňa 18.8.1999).
V rámci SR v súčasnosti je vybudovaných 37 poradní pri ŠZÚ, jedna poradňa zdravia je vybudovaná v rámci železničného zdravotného ústavu. Metodický pokyn sa realizuje vo všetkých typoch poradní, kde slúži ako pokyn na výkon základných a špecializovaných činností poradní a na zriaďovanie nových poradenských centier. 
Úloha bola splnená. 

Plniť programy Svetovej zdravotníckej organizácie (r. 1999 - 2002) 

a) Pri vyhlásení hlavných úloh a projektov štátnych zdravotných ústavov na Slovensku na r. 2000 a ďalšie roky zohľadniť odporúčania, programy a projekty Svetovej zdravotníckej organizácie. 
T: 2000-2002

b) Priebežne sledovať plnenie a v polročných intervaloch zabezpečiť vyhodnotenie programov Svetovej zdravotníckej organizácie - CINDI, Školy podporujúce zdravie, Zdravé mestá, Zdravé pracoviská, APPZ. 
  T: podľa textu (2x ročne) 

Plnenie: 
Program CINDI – Pre zvládnutie úloh stanovených v tomto programe boli postupne vypracované projekty, ktoré majú viesť k naplneniu týchto cieľov:
-	Slovensko bez tabaku, 
-	Nefarmakologické ovplyvňovanie zvýšeného tlaku krvi, 
-	Poradenstvo pre zdravý životný štýl, 
-	Zdravé pracoviská.
V priebehu rokov 2000-2002 pokračovali vo vykonávaní intervencie prakticky všetky Štátne zdravotné ústavy. Intervencia je sústredená na všetky hlavné rizikové faktory civilizačných ochorení, ktoré vyplývajú zo životného štýlu obyvateľstva a to najmä fajčenia, nezdravej výživy, nedostatočnej fyzickej aktivity a zo stresu. Priebežné intervenčné aktivity sa v okresoch vykonávajú v poradenských centrách a sú buď individuálne, alebo skupinové.
Súčasťou intervencie je aj masmediálne pôsobenie, ktoré s v rámci programu realizuje predovšetkým na regionálnej úrovni. Efektívnosť intervencie v oblasti výskytu rizikových faktorov vo vekovej skupine 24 – 64 ročných preukázala:
-	zníženie prevalencie fajčenia u mužov o 6,5%, u žien o 1,4%
-	zníženie prevalencie ľudí s nadváhou až obezitou u mužov o5,3% u žien o 1,4%
-	zníženie prevalencie ľudí s hladinou celkového cholesterolu u mužov o 6,5% u žien o 1,6%.

Projekt: Školy podporujúce zdravie (ŠPZ)

Plnenie:
Projekt sa úspešne realizuje už od roku 1991 v súčasnosti už na viac než 1500 školách a školských zariadeniach vo všetkých okresoch Slovenskej republiky v materských, základných i v stredných školách. 
Vo všetkých okresoch sú ustanovení okresní koordinátori podpory zdravia v základných a materských  školách na odboroch školstva okresných úradov a na metodických centrách rezortu školstva pre stredné školy. Celkový počet škôl a školských zariadení, ktoré  obdržali certifikáty MŠ SR a MZ SR k 31.12.2001 je 1888. 
Významným nástrojom, ktorý slúži rozvoju podpory zdravia v školách je štúdia „Zdravotné správanie školských detí“. Je to dotazníkový prieskum reprezentatívnych vzoriek 11, 13 a 15 ročných detí z takmer 30 európskych štátov vrátane Slovenska. V roku 2000/2001 sa pripravovala metodika ďalšej etapy štúdie v spolupráci s koordinačným centrom v Edinburgu. Prieskum samotný sa uskutočňuje v školskom roku 2001/2002.
V septembri 2000 sa uskutočnil celoslovenský odborno-metodický seminár pre okresných koordinátorov projektu v Žiari n Hronom a v júni 2001 v Nitre, so špeciálnym zameraním na  riadenie projektu, zručnosti potrebné pre život, environmentálne zdravie v školách a na podporu duševného  zdravia  ako priority WHO na rok 2001. Národná sieť ŠPZ sa  medzičasom rozšírila na počet 1592 zapojených škôl.
MZ SR bol vypracovaný plán opatrení na zlepšenie a rozšírenie činnosti v rámci tohto projektu  a boli navrhnuté opatrenia, ktorých realizácia je rozpracovaná do roku 2010. V treťom a štvrtom kvartáli 2001 pokračovali okresné konferencie realizátorov projektu a odborno-metodické podujatia spoluorganizované štátnymi zdravotnými ústavmi a metodickými centrami rezortu školstva (Patrovec 16.10.2001 a iné).
V ostatnom období boli dosiahnuté tieto výsledky:  
-	rozšírenie národnej siete ŠPZ o takmer 400 ďalších škôl a školských zariadení (vystavenie certifikátov MŠ SR a MZ SR na základe úspešnej realizácie projektu škola a návrhu Okresného úradu)
-	ďalšie vzdelávanie a zvyšovanie kvalifikácie v podpore zdravia koordinátorov škôl sa uskutočnilo v rámci poriadania celoslovenského odborno–metodického seminára 21.-22.9.2000 v Žiari nad Hronom, 25. - 26.6 2001 v Nitre  a ďalších akcií
-	vydanie odborno–metodickej knižnej príručky pre koordinátorov podpory zdravia v školách
-	podujatia na zvýšenie zdravotného uvedomenia organizované štátnymi zdravotnými ústavmi v SR, metodickými centrami MŠ SR a okresnými úradmi – odbormi školstva a kultúry
-	rozširovanie spolupráce s rodičmi, štátnou správou i samosprávou a s projektmi NPPZ, najmä Zdravé mestá a CINDI 
-	zapracovanie problematiky podpory zdravia v školách do Akčného plánu pre prostredie a zdravie
-	poriadanie Medzinárodného seminára k problematike zručností potrebných pre život – v spolupráci s WHO a UNICEF
-	aktívna účasť na národnej konzultácii UNICEF/WHO k problematike HIV/AIDS a vypracovanie Národnej deklarácie s prioritou „podpora zdravia v školách“.
V období od januára 2002 do decembra 2002 sa bude realizácia projektu ŠPZ zameriavať na:
1.	aktivity k významným dňom vyhláseným Svetovou organizáciou zdravia
2.	aktivity k ústrednej téme Svetového dňa zdravia, ktorou je v tomto roku  POHYB, telesná námaha a šport,
3.	podporenie týchto aktivít materiálmi zaslanými na odbory školstva okresných a krajských úradov v SR,
4.	ďalšie vzdelávanie v podpore zdravia pre realizátorov projektu ŠPZ v spolupráci so Štátnym pedagogickým ústavom,
5.	vzdelávanie pre okresných koordinátorov – poriadanie celoslovenského odborno–metodického seminára v septembri 2002 v Martine,
6.	organizovanie vzdelávania žiakov v PZ formou školy v prírode, na odborno-metodickom zabezpečení jednotlivých dní sa budú podieľať formou projektu školy zaradené do európskej site ŠPZ.

Projekt: Zdravé mestá

Plnenie:
V rámci tohto projektu sa vytvorili medzirezortné pracovné skupiny, ktoré sa zaviazali prispieť k programu „Zdravé mesto“ na miestnej úrovni a nadviazala sa priama spolupráca so SZO formou pilotných projektov a poradenskej činnosti. Zaviedol sa mechanizmus pre monitoring a vyhodnocovanie projektu Zdravé mesto. Za významné výsledky, ktoré sa dosiahli v minulom období možno považovať postupné presadzovanie Agendy 21 a environmentálneho zdravia do činnosti programu Zdravé mesto, účinnú výmenu skúseností s mestami iných národných sietí a účinnú medzinárodnú spoluprácu (Americká medzinárodná zdravotná aliancia, česká a maďarská národná sieť Zdravých miest, Chartered Institute of Environmental Health, Community fondation of Silicon Valley). Počet členov Asociácie Zdravých miest Slovenska k 1.5.2000 je 14, počet registrovaných pozorovateľov je 5. 
V rámci podujatia „Zdravé mestá 2000“ sa ponúklo obyvateľom 15 miest meranie celkového cholesterolu, hodnoty TK a telesného tuku. Podľa týchto meraní boli občania, ktorí sa podrobia tomuto jednorázovému vyšetreniu oboznámení o prípadnom riziku z ohrozenia ochorení KVCH a poučení ako im predchádzať. 
V roku 2001 sa zmenili stanovy Národnej siete projektu Zdravé mestá v súlade s požiadavkou SZO. Vytvorilo sa pracovné miesto výkonného riaditeľa siete so sídlom v Košiciach. Aktualizované údaje o Asociácii Zdravých miest Slovenska sú pravidelne  zverejňované na internete. 
 V spolupráci s MZ SR a ŠZÚ SR bol realizovaný seminár v Nitre a vo Vyhniach v rámci aktivít Akčného plánu pre prostredie a zdravie obyvateľstva (NEHAP) a Lokálnych akčných plánov pre prostredie a zdravie obyvateľstva (LEHAP).
V rámci aktivít siete AZMS sa uskutočnili:  Dni zdravia AZMS 2001 a Deň bez áut 2001. V spolupráci s mestami Nitra a B. Bystrica a v spolupráci so ŠZÚ sa pripravujú pilotné projekty miestneho akčného plánu pre prostredie a zdravia.
Asociácia Zdravých miest Slovenska realizuje Akčný plán AZMS na rok 2001 – 2002. Programovou náplňou AZMS je v rámci navrhovaných modulov poskytovať členským mestám:
-	príležitosti zúčastniť sa významných európskych projektov
-	tréningové moduly pre štáb PZM
-	návody na získavanie zdrojov pre Projekt „Zdravé mestá“
-	koordináciou spoločných podujatí
-	metodiku zavádzania národných a globálnych stratégií
-	kontakty na európskych a svetových partnerov
-	materiálnu a technickú pomoc (granty)
-	sprostredkovanie výmeny skúsenosti a poznatkov.

Projekt "Zdravé pracoviská"

Hlavným zámerom tohto projektu je určiť na základe analýzy zdravotného stavu a pracovného prostredia, práce a pracovných podmienok,  spôsobu života pracovníkov vybraných pracovísk priority, vypracovať a realizovať intervenčné programy na zníženie poškodení zdravia súvisiacich s prácou a z nesprávneho spôsobu života, vrátane sledovania  účinnosti programov.

Plnenie:
Projekt sa v SR rieši od r. 1994. Spočíva v analýze zdravotného stavu a spôsobu života vybraných profesií v podnikoch spolu s objektivizáciou faktorov práce a pracovného prostredia a sledovaním záťaže pracovníkov týmito faktormi.
V rámci projektu sa realizujú intervenčné programy zamerané na najzávažnejšie problémy - fajčenie, nesprávne stravovanie, vysoký krvný tlak, obezitu a nedostatok pohybovej aktivity za účelom zlepšenia zdravotného stavu pracovníkov a odstránenia zlých návykov životného štýlu. Súčasťou projektu je aj zlepšovanie pracovných podmienok a pracovného prostredia, úprava režimu práce a odpočinku a poradenstvo pre zamestnancov a zamestnávateľov.
V r. 2001 sa projekt realizoval v 11 organizáciách v SR: VAJDA MR, Bratislava (výroba laminátov), OZETA, a. s. Trenčín (výroba konfekcie), Duslo, a. s. Šaľa (výroba chemických prípravkov), Slovenka, a. s. Banská Bystrica (výroba textílií), Bučina, a. s. Zvolen (drevovýroba), Matica slovenská, Martin (Slovenská národná knižnica), Martinská fakultná nemocnica (zdravotnícke zariadenia), Kovohuty Dolný Kubín (strojárenská výroba), OTS a. s. Nižná na Orave (výroba TV), Slovalco a.s. Žiar nad Hronom (výroba hliníka), ( TP KS2 Jablonov nad Turňou (tepláreň), NsP Prešov (zdravotnícke zariadenie). Aktivity, ktoré sa realizovali v rámci tohto projektu sa efektívne využili v spolupráci so zamestnávateľmi a prispeli k zlepšeniu pracovných podmienok na pracoviskách.
ŠZÚ SR, ktorý je gestorským pracoviskom riešenia projektu vyhodnotil k decembru 2000 aktivity jednotlivých riešiteľských ŠZÚ za r. 2000 – 2001.
 
Realizované aktivity: 
ŠZÚ v SR  vykonal aj objektivizáciu pracovného prostredia a podmienok práce v týchto podnikoch: Duslo Šaľa, a. s. (meranie koncentrácie chemických látok, časové snímky práce pracovníkov v prevádzke divízie dopravy), Bučina Zvolen, a. s. (mikrobiologické vyšetrenia vzoriek stravy v závodnej jedálni), TP KS2 Jablonov nad Turňou (objektivizácia mikroklimatických podmienok v prevádzke), Slovenka Banská Bystrica, a. s.  (antropometrické merania u šičiek spojené s meraním rozmerov pracovného miesta, dotazníky pociťovania subjektívnych zdravotných ťažkostí pri práci, meranie mikroklimatických podmienok).
V rámci sledovania zdravotného stavu sa v NsP Prešov uskutočnil odber krvi  na cytogenetickú analýzu periférnych lymfocytov u pracovníkov patologicko-anatomického oddelenia, oddelenia operačných sál a centrálnej sterilizácie, exponovaných subtoxickým dávkam etylénoxydu a formaldehydu.

Realizované opatrenia:
Na základe objektívneho hodnotenia pracovného prostredia, hodnotenia záťaže pracovníkov a výsledkov vyšetrenia zdravotného stavu pracovníkov boli navrhnuté a realizované opatrenia, resp. intervenčné programy za účelom zlepšenia pracovných podmienok a eliminácie nesprávnych návykov životného štýlu.
Vo firme VAJDA MR, Bratislava bolo vybudované samostatné pracovisko obrusovania a zavedená nová technológia laminovania injektážou. Týmto opatrením sa dosiahne zníženie emisií styrénu.
Vo firme TP KS2 Jablonov nad Turňou sa realizovali nápravné opatrenia v oblasti spôsobu vykonávanej práce. Ako súčasť práce sa zaviedol  súbor cvičení zameraných na svalové skupiny s prevažne statickým zaťažením s cieľom zmierniť negatívne reakcie organizmu na nadmernú a dlhodobú  fyzickú záťaž. Na zníženie nadmernej neuropsychickej záťaže pracovníkov  sa navrhlo zníženie počtu 12-hodinových pracovných zmien, prispôsobenie stravovacieho a pitného režimu pracovným podmienkam, vykonanie cielených preventívnych lekárskych prehliadok a zabezpečenie účasti pracovníkov na rekondičných pobytoch so zameraním na pohybovú aktivitu a na opatrenia na zníženie stresu pri práci.
V a. s. OZETA Trenčín bola na pracovisku striháreň ukončená rekonštrukcia umelého osvetlenia za účelom zabezpečenia vyhovujúcich pracovných podmienok. U pracovníkov boli vykonané lekárske preventívne prehliadky a pracovníci navštevovali centrum zdravotnej výchovy a podpory zdravia pri ŠZÚ.
V a. s. Duslo Šaľa boli prehodnotené vyhlásené rizikové práce a úroveň existujúcich technických a organizačných opatrení  a následne boli vyhlásené nové rizikové práce u profesií v prevádzke výroby kyseliny dusičnej a v prevádzke IRGANOXU. Na základe technických opatrení v prevádzke kyslikáreň boli 8 pracovníci vyradení z rizika. V závodnej tlači sa uverejňovali články s problematikou zdravotnej výchovy. V spolupráci s lekárom vykonávajúcim závodnú preventívnu zdravotnú starostlivosť  bol vykonaný výber pracovníkov na rekondičné pobyty.
V a. s. Slovenka Banská Bystrica sa konal workshop na tému „Účastnícka ergonómia pri prevencii chorôb podporno-pohybového systému súvisiacich s prácou v textilnom priemysle“.
Ťažiskom práce v r. 2001 boli aktivity v rámci poradenských centier štátnych zdravotných ústavov boli vykonané kontrolné vyšetrenia rizikových faktorov životného štýlu cca u 1503 zamestnancov v 12 podnikoch v celej SR a to:
Slovenské telekomunikácie Bratislava (119 vyšetrených)
Trens a.s. Trenčín (151 vyšetrených)
SPPI Košice (100 vyšetrených)
OFZ a.s. Istebné (150 vyšetrených)
Texicom  Ružomberok (150 vyšetrených)
Biotika Slovenská Ľupča (133 vyšetrených)
Slovalco a.s. Žiar nad Hronom (153 vyšetrených)
Křižík a.s. Prešov (150 vyšetrených)
Tepláreň Jablonov n/Turňou (108 vyšetrených)
Bučina a.s. Zvolen (104 vyšetrených)
Slovenská národná knižnica Martin (125 vyšetrených)
VÚŽV Nitra (60 vyšetrených ).
Zároveň sa vykonal rozsiahly dotazníkový prieskum zameraný na posúdenie pracovných podmienok a životného štýlu, výživových zvyklosti, duševného zdravia  a na zistenie postojov k vlastnému zdraviu. Výsledky tohoto  prieskumu boli spracované v samostatnom materiáli s názvom „Zdravie na pracovisku“ a vyhodnotenie objektívnych vyšetrení bolo nasledovné:
•	ako najzávažnejší bol zistený  vysoký výskyt nadhmotnosti a obezity, častejší u mužov a u pracovníkov s nižším vzdelaním
•	nedostatočná efektivita liečby hypertenzie
•	z osôb s nameraným vysokým tlakom je vysoký podiel takých, ktorí o tejto skutočnosti nevedeli, prípadne takých, ktorí síce o tom vedeli, ale svoj vysoký tlak ignorujú a neliečia sa
•	relatívne vysoký výskyt rizikových hodnôt tukových látok v krvi a aterogénnych indexov – viac u mužov
•	najhoršie výsledky objektívnych vyšetrení s najvyšším priemerným počtom rizikových faktorov bol zistený u osôb so základným vzdelaním a v profesijnej skupine „vedúce funkcie“
•	hodnoty všetkých ukazovateľov sa zhoršujú s vekom
•	všetky vyšetrenia v norme malo len 6,3% mužov a 14,8% žien
•	priemerný počet rizikových faktorov stúpa s vekom a maximum dosahuje u 45-54 ročných mužov a o 10 rokov starších žien.

Z otázok o  životnom  štýle:
•	U pracovníkov s nižším vzdelaním sa častejšie vyskytovali prejavy nesprávneho životného štýlu.
•	Do popredia vystupuje vysoká záťaž stresmi v zamestnaní aj v súkromí, nedostatočná fyzická aktivita a niektoré nedostatky vo výžive (nízka frekvencia jedál denne, prisáľanie, nízka spotreba mlieka a mliečnych výrobkov, rýb, ovocia, zeleniny, strukovín – horšie u mužov).
•	Spotreba alkoholu a zastúpenie fajčiarov bol  nižší ako je skutočný stav v celej populácii. Závažný bol vysoký výskyt fajčiarov v najmladšej vekovej skupine mužov, viac fajčia pracovníci s nižším vzdelaním a slobodní/é.
Z rizikových faktorov pracovného prostredia bol zistený:
•	značný podiel fyzicky namáhavej práce, vysoký výskyt zdraviu škodlivých faktorov v pracovnom prostredí a častý údaj o obťažovaní fajčením spolupracovníkmi.
•	Z otázok na duševné zdravie bol zistený relatívne vysoký výskyt príznakov depresie a porúch pamäti (viac u žien).

Záverom bolo konštatované, že:
•	Účastníkom prieskumu nechýbali vedomosti o zásadách zdravého životného štýlu, ale z rôznych príčin ich vo svojom živote neuplatňujú.
•	Ženy pristupujú k svojmu zdravotnému stavu aktívnejšie, majú väčšinou lepšiu životosprávu, zdravšie sa stravujú, menej fajčia, konzumujú menej alkoholu a okrem celkového cholesterolu majú aj výsledky objektívnych vyšetrení lepšie. Na druhej strane sú dvojnásobne zaťažené stresmi v súkromí v porovnaní s mužmi a majú horšie výsledky v oblasti duševného zdravia.
•	Účastníci väčšinou hodnotia subjektívne svoj zdravotný stav ako dobrý, čo je v rozpore s výsledkami objektívnych vyšetrení. Znovu sa potvrdilo, že väčšina zúčastnených si neuvedomuje závažnosť svojho zdravotného stavu a spôsobu života. Výrazne sa podceňujú zdravotné dôsledky obezity a vysokého tlaku, veľa vyšetrených nepozná svoje hodnoty a nevie ich posúdiť. Tieto skutočnosti potvrdzujú efektívnosť podobných akcií a vedú k posilňovaniu zdravotného uvedomenia nielen samotných účastníkov, ale aj smerom do ich najbližšieho okolia (rodina, pracovný kolektív a pod.).
Závery tohto rozsiahleho  prieskumu boli prezentované na samostatnej tlačovej konferencii pre vybraných zástupcov médií v Bratislave. Taktiež  výsledky boli diskutované v rozhlasovej relácii na stanici Bratislava  s názvom „Dobré ráno sobota“, a jednak v denníku Národná obroda. Výsledky rizikových faktorov životného štýlu a záverečné výsledky dotazníkového prieskumu boli odovzdané  riešiteľským ŠZÚ pre potreby prípravy intervenčných aktivít a programov pre zamestnancov. 
Úloha sa priebežne plní.

Akčný plán pre prostredie a zdravie obyvateľstva SR (NEHAP)

Plnenie:
NEHAP je celospoločenský program, ktorý pozostáva z krátkodobých, strednodobých i dlhodobých úloh a opatrení zameraných na zlepšovanie kvality života ľudí prostredníctvom zlepšovania ich životného i pracovného prostredia. stratégiu na jeho implementáciu. Revidovaný akčný plán - NEHAP II ako i stratégia na jeho implementáciu boli vypracované v spoločnom materiále bol schválený uznesením vlády SR č. 815 zo dňa 11.10.2000 
Na plnení úloh NEHAP II je v pôsobnosti iných rezortov. Po prvom roku od schválenia akčného plánu možno konštatovať približne 69% plnenie úloh NEHAP II všetkými rezortmi, hlavne v oblasti ovzdušia, vody, zdravých  potravín a pracovného prostredia, výchovy a vzdelávania k environmentálnemu zdraviu. 
K implementácii akčného plánu významne prispeli aktivity vykonané v rámci projektu Svetovej zdravotníckej organizácie, ktorú finančne podporila Dánska agentúra pre ochranu životného prostredia (DEPA).  V rámci tohto dvojročného projektu na podporu implementácie NEHAP v SR boli vykonané akcie zamerané hlavne na posilnenie odborných kapacít v oblasti verejného zdravotníctva. Projektu sa zúčastnili okrem odborníkov z rezortu zdravotníctva a ďalších rezortov vlády  aj predstavitelia iných vládnych i mimovládnych inštitúcií  ako aj predstavitelia miest a obcí. Aktivity mali charakter tréningov, workshopov, seminárov. Dôležité výstupy  projektu :
-	vykonanie analýzy súčasného stavu legislatívy týkajúcej sa environmentálneho zdravia, špecifikovanie potrieb SR v tejto oblasti
-	vypracovania návrhov na posilnenie a presadzovanie environmentálnej legislatívy
-	vykonané štúdie uskutočniteľnosti projektu na zavedenie informačného systému environmentálnych a zdravotných indikátorov v krajinách európskeho regiónu, ktoré boli štandardizované Svetovou zdravotníckou organizáciou. Na celom procese výberu a štandardizovania indikátorov sa SR intenzívne podieľala. Po skončení tejto štúdie je SR opäť zaradená do projektu na vytvorenie Informačného systému environmentálnych a zdravotných indikátorov 
-	príprava smernice SZO pre environmentálno-zdravotné hodnotenie (EHIA), ku ktorej SR aktívne prispela vypracovaním prípadových štúdií pre hodnotenie zdravotných rizík zo životného prostredia
-	vyškolenie desiatich odborníkov v oblasti verejného zdravotníctva na vypracovanie realizačných projektov. Títo odborníci vypracovali 10 projektov cieľom ktorých je dosiahnuť zlepšenie environmentálnych podmienok ovplyvňujúcich zdravie 
-	vypracovanie dvoch lokálnych akčných plánov (LEHAP) pre mestá Banská Bystrica a Nitra
-	vykonanie prieskumu verejnosti na zistenie informovanosti obyvateľstva o NEHAP a úrovne povedomia verejnosti o otázkach environmentálneho zdravia
-	publikovanie NEHAP II a LEHAP 
Prvú Správu o  plnení NEHAP II predložilo ministerstvo zdravotníctva na rokovanie vlády  SR 30.12.2001.
Úloha sa plnia priebežne. 

c)  Realizovať Imunizačný program podľa aktuálnych odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie (priebežne do  r. 2002). 
T: úloha sa plní priebežne  

Plnenie:
Úloha sa plnila v súlade s cieľom č.7. programu SZO „Zdravie pre všetkých v 21. storočí.“ 
Vo februári 1999 bolo schválené odborné usmernenie MZ SR na Vykonávanie očkovanie a kontrola očkovania v SR uverejnené vo Vestníku MZ SR čiastka 5-7 zo dňa 15.3.1999.
V júni 1999 bol schválený návrh na zavedenie pravidelného očkovania detskej populácie proti invazívnym hemofilovým infekciám vyvolaným mikróbom Haemophilus influenzae typ b. Hlavný hygienik SR listom č: SOZO-2027/2000-10 zo dňa 20.3.2000 usmernil očkovanie detí narodených od 1.4.2000 proti invazívnym hemofilovým infekciám vyvolaným mikróbom Haemophilus influenzae typ b a proti tetanu, pertussis a vírusovej hepatitíde typu B v roku 2000. V zmysle rozšírenia Imunizačného programu SR o očkovanie proti vírusovej hepatitíde typu B a invazívnym hemofilovým infekciám vyvolaným mikróbom Haemophilus influenzae typ b bola pripravená a následne schválená vyhláška MZ SR č:54/2000 Z. z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška MZ SR č:79/1997 Z. z. o opatreniach na predchádzanie prenosným ochoreniam (uverejnená vo Vestníku MZ SR čiastka 25, zo dňa 22.2.2000) s účinnosťou od 1.4.2000. Listom č.: SOZO-446/2000-10 zo dňa 24.5.2000 opätovne usmernil hlavný hygienik SR očkovanie proti invazívnym hemifilovým infekciám všetky štátne zdravotné ústavy v SR a štátnych krajských hygienikov v SR.         
Listom hlavného hygienika SR č:SOZO-8785/99-10 zo dňa 20.7.1999 boli vydané pokyny na vykonanie kontroly očkovania vo všetkých krajoch a okresoch v SR  31.8.1999. Výsledky kontroly očkovania v príslušných okresoch a krajoch boli prerokované s očkujúcimi lekármi. 
Vyhodnotenie plnenia imunizačného programu a vykonávanej surveillance očkovaním preventabilných ochorení bolo prerokované na celoslovenskej porade epidemiológov  konanej v dňoch 7.-8.12.1999 v Banskej Bystrici.  
Od r. 2000 sa zabezpečuje plnenie úlohy v súlade s cieľom č.7 programu SZO „Zdravie pre všetkých v 21. storočí.
Listom č.: SOZO-718/2000-10 zo dňa 17.2.2000 vydal hlavný hygienik SR pokyny k očkovaniu pred cestou do zahraničia pre rok 2000.
V marci bolo MZ SR schválené Odborné usmernenie na vykonávanie surveillance akútnych chabých obŕn v SR, ktoré bolo následne uverejnené  vo Vestníku MZ SR pod číslom SOZO-2349/2000-10 zo dňa 7.4.2000 a na internetovej stránke MZ SR.
V zmysle listu č.:SOZO-12656/99-10 zo dňa 15.5.2000 vykonal Štátny zdravotný ústav SR kontrolu hospodárenia s vakcínami hradenými zo štátneho rozpočtu v ŠZÚ v sídle kraja podľa vypracovaného harmonogramu. Výsledky kontroly s pokynom na odstránenie zistených nedostatkov boli zaslané riaditeľom štátnych zdravotných ústavov v SR listom č.SOZO-10004/2000-10 zo dňa 27.11.2000 a boli následne prerokované na porade riaditeľov ŠZÚ.  
V júni 2000 bola vo Viedni obhájená na mítingu Euroregiónu SZO Národná dokumentácia pre certifikáciu eradikácie poliomyelitídy v SR, vypracovaná k 31.12. 1999.
Listom č.: SOZO-5822/2000-10 zo dňa 6.7.2000 požiadal hlavný hygienik SR štátnych krajských hygienikov a štátne zdravotné ústavy v SR o vypracovanie plánu očkovacích látok na rok 2001 pre všetky druhy očkovania.
Každoročne vydáva hl. hygienik SR pokyny na vykonanie kontroly očkovania vo všetkých krajoch a okresoch v SR. Listom č.: SOZO-6213/2000-10 zo dňa 17.7.2000 vydal hlavný hygienik odborné usmernenie o kontrole očkovania v SR, ktoré bolo zaslané na zabezpečenie štátnym krajským hygienikom v SR a na vedomie štátnym zdravotným ústavom v SR.
Dňa 30.9.2000 sa uskutočnila panelová diskusia s pediatrami, predmetom ktorej bolo zabezpečenie očkovania detskej populácie v SR.
V októbri 2000 bol MZ SR prerokovaný a následne schválený materiál Akčný plán laboratórneho uchovávania divých poliovírusov.
Listom č.: SOZO-10683/2000-10 zo dňa 27.11.2000 vydal hlavný hygienik SR usmernenie na zabezpečenie očkovania v Slovenskej republike v roku 2001, ktoré bolo zaslané všetkým štátnym zdravotným ústavom v SR, štátnym krajským hygienikom a štátnym krajským lekárom v SR na zabezpečenie.
Vyhodnotenie plnenia imunizačného programu a vykonávanej surveillance očkovaním preventabilných ochorení bolo prerokované na celoslovenskej porade epidemiológov  konanej v dňoch 22.-23.11.2000 vo Vyhniach.
V dňoch 2. – 3.4 .2001 bolo plnenie imunizačného programu vrátane výsledkov kontroly očkovania prerokované na rozšírenej porade krajských odborníkov pre epidemiológiu.
Plnenie imunizačného programu 2000 vrátane vyhodnotenia výsledkov kontroly očkovania bolo publikované vo výročnej správe „Analýza epidemiologickej situácie za rok 2000“ a v Bulletine hlavného hygienika SR č. 4/2001.
Listom č. 4761/2001- Mad. zo dňa 7.5. 2001 požiadal hlavný hygienik SR štátnych krajských hygienikov a štátne zdravotné ústavy v SR  o vypracovanie plánu očkovacích látok na rok 2002 pre všetky druhy očkovania.
Stratégia a taktika očkovania v SR na rok 2002 bola dňa 20.6.2001 prerokovaná na zasadnutí Pracovnej skupiny MZ SR pre imunizáciu.
Na tomto zasadaní bola na základe výsledkov vyšetrenia imunitného stavu populácie proti diftérii schválená zmena schémy očkovania proti diftérii, a to zaočkovanie 13-ročných detí spolu s očkovaním proti tetanu.
Listom hlavného hygienika SR č.6778/2001-Mad zo dňa 13.7.2001 bolo vydané Odborné usmernenie na zabezpečenie vykonania kontroly zaočkovanosti v Slovenskej republike za obdobie od 1.9.2000 do 31.8.2001, vrátane kontroly efektívnosti využívania vakcín. 
V priebehu septembra a októbra 2001 bolo zabezpečené očkovanie proti chrípke u osôb umiestnených v liečebniach pre dlhodobo chorých, geriatrických centrách a ústavoch sociálnej starostlivosti.
V spolupráci so štátnymi zdravotnými ústavmi v SR bol na základe požiadaviek očkujúcich lekárov pripravený celoslovenský plán vakcín na zabezpečenie očkovania v SR v roku 2002. Dodávka vakcín bude zabezpečená v rámci jednotlivých štvrťrokov podľa štvrťročných plánov.
Listom číslo 8295/2001-Mad zo dňa 12.9.2001 vydal hlavný hygienik SR pokyn na zintenzívnenie surveillance poliomyelitídy v SR, v súlade s odporúčaním SZO. Aktivity, zamerané okrem iného aj na virologické vyšetrenie detí v lokalitách kde žijú skupiny osôb s vysokými rizikom poliomyelitídy (utečenecké tábory, rómske osady) doplnia existujúcu surveillance akútnych chabých obŕn a budú ďalším dôkazom predloženým Európskej regionálnej komisii pre certifikáciu eradikácie poliomyelitídy.
V súvislosti s hrozbou bioterorizmu a v záujme možného zabezpečenia špecifickej prevencie osôb vo vysokom riziku nákazy bola konzultovaná dostupnosť vakcín proti možným pôvodcom infekčných ochorení, použiteľným ako bojové biologické prostriedky. 
	V zmysle materiálu Stratégia na zníženie rizika šírenia vírusovej hepatitídy typu A v lokalitách s veľmi nízkym hygienickým štandardom, schválenom uznesením vlády SR číslo 1083 zo dňa 20.12.2000 bola v priebehu septembra a októbra 2001 zabezpečená realizácia očkovania 7 388 dvojročných detí vakcínou proti VHA. Okrem toho bolo zabezpečené očkovanie 1000 detí vo vysokom riziku nákazy v oblastiach postihnutých záplavami a 4000 chovancov detských domov do 15 rokov (dar firiem vyrábajúcich vakcíny proti VHA).
	Vyhodnotenie plnenia imunizačného programu a aktuálna stratégia pravidelného očkovania bola prerokovaná na porade krajských odborníkov pre epidemiológiu dňa 10.12.2001 a následne na celoslovenskej porade epidemiológov konanej v dňoch 11. a 12.12. 2001 v Rajeckých Tepliciach. 
Úloha sa plní priebežne.

Vypracovať Návrh Kódexu ochrany zdravia a následne novelizovať zákon NR SR č:272/1994 Z. z., v neskoršom znení. 

a) Zabezpečiť vypracovanie časti vecného podkladu za oblasť Hygieny životného prostredia. 

Plnenie: 
Upustilo sa od vydania Kódexu na ochranu zdravia. Všetky vecné podklady  pripravované do Kódexu na ochranu zdravia  budú vydané vo forme vyhlášok MZ SR resp. nariadení vlády SR
-	Zariadenia starostlivosti o ľudské telo
-	Ovzdušie uzatvorených  priestoroch nevýrobného charakteru
-	Požiadavky na tepelno-vlhkostnú pohodu a vetranie v objektoch občianskych  stavieb
-	Ochrana zdravého stavu sídlisk, obytné a iné budovy
-	Voľné ovzdušie
-	Požiadavky na dezinsekciu a deratizáciu
-	Hygienické požiadavky na osvetlenie pre jednotlivé druhy občianskych stavieb
-	Hygienické požiadavky na hromadné podujatia
-         Jednotlivé časti boli vypracované v súlade s medzinárodnými predpismi EÚ. 
Vyhlášky o požiadavkách na pitnú a úžitkovú vodu a na kvalitu vody na kúpanie, prírodné kúpacie oblasti a  kúpaliská boli schválené a uverejnené v Zbierke zákonov SR pod č. 29/2002 Z. z. a 30/2002 Z. z..
Úloha sa priebežne plní.

      b) zabezpečiť vypracovanie časti vecného podkladu za oblasť Hygieny výživy.  
      
  Plnenie: 
Vecný podklad na úseku hygieny výživy bol vypracovaný ku dňu 31.1.2000. Obsahuje jednak hygienické požiadavky na zabezpečenie zdravotne neškodných požívatín ako aj  požiadavky na starostlivosť o správnu výživu ľudí v súlade s predpismi EÚ. 
Úloha splnená

c) Zabezpečiť vypracovanie časti vecného podkladu za oblasť „Ochrany zdravia pred žiarením.“  

Plnenie:
Vecný podklad novely zákona č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov bol spolu s vykonávacou vyhláškou v termíne do 31.1.2000 vypracovaný.
Novela zákona bola schválená 5.decembra 2000 a pod číslom 470/2000 bola publikovaná v Zbierke zákonov, v čiastke 191.   
Úloha splnená

a)	zabezpečiť vypracovanie časti vecného podkladu za oblasť „Preventívneho pracovného lekárstva.“

Plnenie:
Vecné podklady ku Kódexu ochrany zdravia za oblasť PPL boli pripravené v požadovanom termíne.
Na základe rokovaní medzi MZ SR a MPSVaR SR bolo dohodnuté, že  smernice EÚ budú transponované do legislatívny SR ako nariadenia vlády SR. 
              V súčasnosti je schválených 6 nariadení vlády SR a  vyhláška MZ SR, ktoré sú vykonávacími predpismi zákona č. 514/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov:
•	Nariadenie vlády SR o ochrane zdravia pri práci s biologickými faktormi
•	Nariadenie vlády SR o ochrane zdravia práci s karcinogénnymi a mutagénnymi faktormi
•	Nariadenie vlády SR o ochrane zdravia pri práci s chemickými faktormi
•	Nariadenie vlády SR o ochrane zdravia pri práci azbestom
•	Nariadenie vlády SR o ochrane zdravia pred  hlukom a vibráciami
Nariadenia vlády SR boli schválené na rokovaní vlády SR dňa 16.1.2002 a boli uverejnené v Zbierke zákonov Slovenskej republiky pod č. 39/2002 Z. z., 40/2002 Z. z., 45/2002 Z. z., 46/2002 Z. z. a 47/2002 Z. z.. 
•	Návrh nariadenia vlády SR, ktorým sa ustanovujú kritéria na zaraďovanie prác do kategórií z hľadiska zdravotných rizík
•	Návrh vyhlášky MZ SR o požiadavkách na ochranu zdravia pred nepriaznivými účinkami neionizujúceho žiarenia 
Problematika návrhu nariadenia vlády SR a návrhu vyhlášky nie je pokrytá smernicami EÚ.  
Návrhy nariadenia vlády a vyhlášky MZ SR vrátane dôvodových správ  boli predložené v októbri 2001 legislatívnemu odboru MZ SR.  Návrh nariadenia vlády SR bol zaslaný na medzirezortné pripomienkové konanie. Termín jeho predloženia na rokovanie vlády SR je apríl 2002.
Návrh vyhlášky MZ SR sa v súčasnosti legislatívne dopracováva.
Úloha je zo strany HH SR  (ŠZÚ SR) splnená.

e) zabezpečiť vypracovanie časti vecného podkladu za oblasť „Epidemiológie.“  

Plnenie:  
Na úseku odboru epidemiológie bola prijatá:
-	vyhláška MZ SR č:54/2000 Z. z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška MZ SR č:79/1997 Z. z. o opatreniach na predchádzanie prenosným ochoreniam s účinnosťou od 1.4.2000 (uverejnená vo Vestníku MZ SR čiastka 25, zo dňa 22.2.2000) 
a tieto odborné usmernenia:
- „O vykonávaní očkovania a kontrola očkovania v SR“
      - číslo: SOZO-1729/99-10, zo dňa 15.02.1999
      - uverejnené vo Vestníku MZ SR, čiastka 5 – 7, zo dňa 15.03.1999,
- „Na zabezpečenie prevencie infekcie spôsobenej vírusom imunitnej nedostatočnosti človeka v SR“
      - číslo: 5650/99-A, zo dňa 1.12.1999
      - uverejnené vo Vestníku MZ SR, čiastka 6 – 9 , zo dňa 20.03.2000,
- „Vykonávanie surveillance akútnych chabých obŕn v SR“
-	číslo: SOZO – 2349/2000-10, zo dňa 24.3.2000
-	uverejnené vo Vestníku MZ SR, čiastka 13 – 15 zo dňa 22.5.2000
- „Vykonávanie dekontaminácie endoskopov“
-	číslo: SOZO – 1410/2000-10, zo dňa 1.7.2000
-	uverejnené vo Vestníku MZ SR, čiastka 23 – 26 zo dňa 14.8.2000
-	"Vykonávanie surveillance chrípky a chrípke podobných akútnych respiračných ochorení"
-	číslo: 9534/2001, zo dňa 19.11. 2001 

Iné: 
-  "Akčný plán certifikácie eradikácie poliomyelitídy v SR"
     - číslo: SOZO - 11765/99-10, zo dňa 4.11. 1999
     - uverejnený vo Vestníku MZ SR, čiastka 20-21, zo dňa 25.11. 1999     
-  "Návrh na zriadenie Národnej pandemickej komisie a návrh plánu opatrení pre prípad   pandémie chrípky v Slovenskej republike"
     - číslo: M/440/2001, zo dňa 22.8. 2001
     - uverejnený vo Vestníku MZ SR, čiastka 36-37, zo dňa 10.10. 2001

f) zabezpečiť vypracovanie vecného podkladu návrhu zákona NR SR č.: 272/1994 Z. z.., o  ochrane zdravia ľudí.

Plnenie: 
Vecné podklady k novele 272/19994 Z. z. za jednotlivé úseky boli v termíne odovzdané listom č: SOZO – 780/2000, zo dňa 31.1.2000 sekcii legislatívno-právnej.
Úloha splnená

Novela zákona č. 272/1994 Z. z. bola po legislatívnom procese v IV. Q v roku 2001 schválená NR SR a následne uverejnená v Zbierke zákonov -  čiastka č. 205 pod číslom 514/2001. 
Úloha splnená.

Racionálne a efektívne upraviť výkon štátneho zdravotného a potravinového dozoru. 

a) S ohľadom na pripravovanú novú legislatívu (harmonizácia s EÚ najmä v súvislosti so zákonom o zhode) prehodnotiť a upraviť náplň práce a zameranie činnosti ŠZÚ na ďalšie obdobie. 
T: v súlade s návrhom novely zák. NR SR č: 272/1994 Z. z. 

Plnenie: 
V súvislosti s harmonizáciou predpisov legislatívy SR s legislatívou EÚ a následne s účinnosťou zákona č. 264/1999 o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody dochádza k zásadným zmenám v štruktúre ako aj náplni činností výkonných zariadení MZ SR. Vo veľkej miere sa to dotýka aj potravinového dozoru vykonávaného ŠZÚ v SR podľa príslušných ustanovení zákona NR SR č.152/1995 Z. z. o potravinách.
V nadväznosti na uvedené legislatívne zmeny a s nimi spojené zmeny v štruktúre ŠZÚ v SR, v ich personálnom vybavení a finančnom zabezpečení výkonu dozoru bola vykonaná úprava aktualizácie a výkonu potravinového dozoru na nasledujúci rok pre všetky SŽÚ v SR (SOZO-196/2000-08 zo dňa 11.1.2000). Realizácia úlohy podľa vykonaných zmien a úprav pokračuje aj v r.2001 - 2002.

b) Pri plánovaní štátneho zdravotného i potravinového dozoru vo zvýšenej viere vychádzať z vyhodnotenia miery rizika možného ohrozenia zdravia v jednotlivých oblastiach hygieny a epidemiológie. Prispôsobiť pritom rozsah činnosti ŠZÚ možnostiam každoročne schvaľovaného rozpočtu. 
T: k 31.12. kalendárneho roka  

Plnenie:
V nadväznosti na bod a) boli listom MZ SR – hlavného hygienika zaslané všetkým ŠZÚ v SR zásady vykonávania „Potravinového dozoru a koordinácie jeho výkonu v roku 2000“.Hlavnou požiadavkou uvedených zásad bolo v spojitosti so zmenami v legislatívnej oblasti vzťahujúcej sa na výrobu, dovoz a uvádzanie potravín do obehu orientovať výkon potravinového dozoru na kontrolu, či sa do obehu dostávajú iba tie potraviny ktoré, boli schválené MZ SR – hlavným hygienikom (v zmysle § 27 zák. č. 272/1994 Z. z.), pričom sa pozornosť predovšetkým   potravinám epidemiologicky rizikovým.
        
c) Na úseku kontroly hromadného zásobovania obyvateľstva pitnou vodou príslušnej upraviť rozsah sledovaných ukazovateľov a počet plánovaných laboratórnych analýz v nadväznosti na vykonané prehodnotenie úrovne hygienickej kvality pitnej vody  dodávanej spotrebiteľom z hromadnej vodovodnej siete. V rámci vlastnej činnosti vo zvýšenej miere využívať výsledky prevádzkovej kontroly kvality vody, vykonávanej podnikmi Vak a zároveň nenahradzovať plnenie povinností, ktoré pre jej prevádzkovú kontrolu vyplývajú z platných právnych predpisov. Prípadné vykonávanie laboratórnych analýz vôd v rámci prevádzkovej kontroly pre obce, ktoré sa stávajú vlastníkmi a prevádzkovateľmi verejných vodovodov, uskutočňovať zásadne len v rámci platených služieb.  
T: k 1.2.2000 a priebežne   
 
Plnenie:
Na základe vykonanej analýzy hygienickej situácie v hromadnom zásobovaní obyvateľstva pitnou vodou bol aktualizovaný materiál “Zásady štátneho zdravotného dozoru  nad hromadným zásobovaním obyvateľstva pitnou vodou a koordinácie jeho výkonu“. Aktualizácia sa priamo dotýka racionalizácie dozoru najmä v oblasti vykonávania analýz pitnej vody a to o. i. s osobitným zameraním na väčšie využívanie výsledkov vlastnej kontroly prevádzkovateľov verejných vodovodov a to aj s ich využitím v rozhodovacom procese orgánov na ochranu zdravia. 
V priebehu januára r. 2001 boli uvedené zásady predložené všetkým orgánom na ochranu zdravia na ich zabezpečenie v praxi štátneho zdravotného dozoru nad hromadným zásobovaním obyvateľstva SR pitnou vodou. 
Úloha bola splnená.

d) Potravinový dozor v rámci kompetencií, vychádzajúcich zo zákona NR SR č.: 152/1995 Z. z. o potravinách, vykonávať cielene v zmysle požiadaviek na zdravotnú bezchybnosť požívatín, zakotvených v ôsmej hlave Potravinového kódexu SR, ktorý nadobudne účinnosť od 1.1.2000. Dozor efektívne zamerať predovšetkým na kontrolu, minimalizáciu a až elimináciu rizík, vyplývajúcich z výrobného procesu pre  zdravotnú a epidemiologickú bezpečnosť požívatín. Pritom racionalizovať a v najvyššej možnej miere obmedziť počet laboratórnych analýz finálnych výrobkov. 
T: 1.2.2000 a priebežne 

Plnenie: 
Úlohy orgánov na ochranu zdravia v rámci potravinového dozoru boli podstatne zúžené predovšetkým v znížení frekvencie odberov a vyšetrovania vzoriek potravinárskych komodít, nemajúcich charakter epidemiologicky rizikových požívatín. Naopak  zvýšil sa hygienický a protiepidemický dohľad nad skupinami zdravotne rizikových a rýchlo sa kaziacich potravín a najviac ohrozujúcich zdravie tých potravín, ktoré sú vyrábané v skupine lahôdkárskych výrobkov, rizikových mliečnych a rybích výrobkov, zmrzlín, majonéz atď. V tomto zmysle bol zameraný potravinový dozor orgánov na ochranu zdravia v SR nielen  v  r. 2000 ale aj v dlhšom časovom horizonte.
Úloha sa plní priebežne 

e) Prehodnotiť súčasný stav v plánovaní a realizácii hlavných úloh a projektov na jednotlivých ŠZÚ v SR v oblasti ochrany zdravia s ohľadom na ich finančnú náročnosť a očakávaný prínos. 
T: k 31.12. kalendárneho roka až do r. 2002 

Plnenie:
Hlavný hygienik SR listom č.SOZO-7196/99-02 dňa 3.6.1999 požiadal hlavných odborníkov MZ SR za jednotlivé odbory hygieny, epidemiológie, výchovy ku zdraviu a chemických analýz  o prehodnotenie existujúcich hlavných úloh a projektov ŠZÚ v SR, o ich doplnenie, resp. redukovanie, podľa aktuálnej potreby. Po ich následnom pripomienkovaní krajskými hygienikmi z hľadiska  ich štruktúry,  rozsahu ako aj z vecného  odborného a ekonomického hľadiska,  bol konečný návrh hlavných úloh a projektov na rok 2000 - 2002 vypracovaný ŠZÚ SR. V konečnom návrhu boli v maximálnej miere akceptované pripomienky ŠZÚ v SR. Tieto schválené hlavné úlohy a projekty  na roky 2000 - 2002  sú záväzné pre všetky ŠZÚ v SR. Ich plnenie musí byť zahrnuté do úloh, ktoré majú prioritný charakter.
Hlavné úlohy a projekty sledujú vytvorenie preventívnych opatrení na zlepšenie nepriaznivého zdravotného stavu populácie v SR. Vyhodnotenie ich plnenia za jednotlivé okresy sa vyhodnocujú  do konca kalendárneho roka.
Úloha sa priebežne plní.

Racionalizovať sieť laboratórnych pracovísk ŠZÚ v SR.

a) Vypracovať vecný a časový harmonogram na vykonanie racionalizácie laboratórnych pracovísk ŠZÚ v SR.
T: 31.12.1999 

Plnenie:
Časový a vecný harmonogram bol vypracovaný a odovzdaný k 31.3.2000. Časové a vecné harmonogramy boli vypracované vždy medzi dvomi riaditeľmi, ktorých sa racionalizácia bezprostredne dotýka (kto „odovzdáva“ i kto „preberá). V rámci nich boli uzavreté dohody aj o rozsahu vykonávaných analytických rozborov na zabezpečenie ŠZD a ŠPD na území bez laboratórnych pracovísk.  
Vzhľadom na splnenie úlohy bezo zbytku v požadovanom termíne je ďalšie doplnenie vyhodnotenia neaktuálne.

b) Zohľadniť dopad racionalizácie siete laboratórnych pracovísk v ŠZÚ pri rozpise prostriedkov štátneho rozpočtu na r. 2000.
T: v súlade s prípravou limitiek pre ŠZÚ na Slovensku na r. 2000.

Plnenie:
Úprava rozpočtu ŠZÚ v súvislosti so zmenami v rozsahu výkonu laboratórnych činností v zanikajúcich laboratóriách vykonala sekcia financovania na základe návrhu, ktorý vypracovala SOZO. 
Rozpis štátneho rozpočtu  ŠZÚ na rok 2001,  ktorých sa racionalizácia dotkla  bol vykonaný v súlade s novou skutočnosťou (nižším počtom ŠZÚ s vlastnými laboratórnymi pracoviskami).
Úloha bola splnená.

c)  Zabezpečiť prostredníctvom krajských ŠZÚ na Slovensku vykonanie racionalizácie siete laboratórnych pracovísk v ŠZÚ. 
T: 31.12.1999 

Plnenie: 
Riaditelia dotknutých ŠZÚ vypracovali realizačný plán racionalizácie siete laboratórnych pracovísk, ktorý bol dôsledne zrealizovaný. Celkovo sa jedná o 7 ŠZÚ v SR, ktorých racionalizácia sa dotýka jednak len odboru chemických analýz (ŠZÚ Čadca, Topoľčany), ako aj  mikrobiológie životného prostredia ( ŠZÚ Senica, Zvolen, Veľký Krtíš, Vranov nad Topľou, Stará Ľubovňa). Výkon laboratórnych činností týchto ŠZÚ prebrali úplne, alebo čiastočne určené ŠZÚ, ktoré následne majú zabezpečovať výkony v potrebnom rozsahu. 
Vzhľadom na splnenie úlohy bezo zbytku v požadovanom termíne je ďalšie doplnenie vyhodnotenia neaktuálne.

Úloha bola splnená ku dňu 31.3.2000. 

d) Organizačne dohliadnuť na zabezpečenie racionalizácie siete laboratórnych pracovísk ŠZÚ na Slovensku. 
T: 30.3.2000
      
Plnenie: 
Táto úloha súvisí  s úlohou c). Organizačne bola úloha zabezpečená tak, že od 1.4.2000 je  v potrebnom rozsahu zabezpečovaný štátny zdravotný a potravinový dozor – resp. laboratórna činnosť pre jej potreby bez prerušenia. Rozsah vykonávanej laboratórnej činnosti pre potreby územia (okresu), na ktorom zanikli laboratóriá je vykonávaný podľa dohôd, ktoré boli vykonané medzi ŠZÚ vzájomne v rámci časového a vecného realizačného harmonogramu. 

Úloha je splnená.