Dôvodová správa

           V záujme rozvoja medzinárodnej spolupráce  pri zabezpečovaní priaznivého životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja, z dôvodu uznania dôležitosti integrovania environmentálnych a zdravotných hľadísk do prípravy a schvaľovania politík, plánov, programov a legislatívy (ďalej len „strategické dokumenty“), ako aj uznania významu účasti verejnosti na príprave strategických dokumentov bol prijatý Protokol o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru o posudzovaní vplyvov presahujúcich štátne hranice.
           Strategické environmentálne hodnotenie by malo mať dôležitú úlohu pri príprave a prijímaní strategických dokumentov, keďže  širšie uplatňovanie princípov hodnotenia environmentálneho vplyvu už pri tvorbe týchto dokumentov posilní systematickú analýzu významu ich environmentálneho vplyvu.
            Strategické environmentálne hodnotenie by malo byť prínosom pre ochranu životného prostredia vrátane  zdravia a pohody súčasných a budúcich generácií. 
           Dohovor Espoo, ktorého stranou je i Slovenská republika, upravuje postup pre posudzovanie vplyvov na životné prostredie v štádiu konkrétnych  činností (projektov). Dohovor Espoo už v dobe jeho  prijatia obsahoval ustanovenie (článok 2/7 Dohovoru Espoo), že „ Podľa požiadaviek tohto Dohovoru sa  hodnotenie vplyvu na životné prostredie vykonáva prinajmenšom na úrovni projektov navrhovanej činnosti. Strany sa v primeranom rozsahu budú usilovať používať zásady hodnotenia vplyvu na životné prostredie na koncepcie, plány a programy.“ Z uvedeného dôvodu Slovenská republika zahrnula túto požiadavku už v zákone NR SR č. 127/1994 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (§35 zákona) a od 1. 9. 1994 sa na Slovensku posudzovanie vplyvov strategických dokumentov i vykonáva.
                      Druhá schôdza strán Dohovoru Espoo, ktorá sa konala 26. – 27. februára 2001 v Sofii, rozhodla začať s prípravou právneho nástroja vo forme Protokolu o strategickom environmentálnom hodnotení (Strategic Environmental Assessment  - ďalej len „SEA“). 
           Návrhu Protokolu o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru o posudzovaní vplyvov presahujúcich štátne hranice (ďalej len „Protokol SEA“) pripravovala „ad hoc“ pracovná skupina, ktorá bola zložená zo zástupcov jednotlivých krajín, zástupcov Svetovej zdravotníckej organizácie i mimovládnych organizácií. Zástupcovia  Ministerstva životného prostredia SR boli členmi „ad hoc“ pracovnej skupiny, kde uplatňovali priebežne naše požiadavky.  
           Protokol SEA bol prijatý na 5. ministerskej konferencii „Životné prostredie pre Európu“,  21. mája 2003 v Kyjeve (Ukrajina) a do konca roka 2003, dokedy bol vystavený na podpis, ho podpísalo 35 štátov a Európske spoločenstvo.
           Slovenská republika podpísala Protokol SEA 19. decembra 2003 s výhradou ratifikácie.
           Protokol SEA nadobudne platnosť v deväťdesiaty deň po dátume uloženia šestnásteho ratifikačného, prijímajúceho, schvaľovacieho alebo prístupového dokumentu. 
           Ciele Protokolu SEA (uvedené v článku 1 Protokolu SEA) majú  zabezpečiť, aby sa otázky ochrany a tvorby životného prostredia, vrátane ochrany zdravia, zohľadnili na vysokej úrovni, už pri príprave politik, plánov a programov a legislatívy.
           Z  Protokolu SEA vyplývajú pre jednotlivé strany najmä nasledovné záväzky:
1.	Každá strana musí prijať potrebné legislatívne, regulačné alebo iné vhodné opatrenia na realizáciu ustanovení Protokolu SEA.
2.	Každá strana sa musí vynasnažiť, aby úradné osoby a orgány pomáhali verejnosti a usmerňovali ju vo veciach týkajúcich sa Protokolu SEA.
3.	Každá strana musí vhodným spôsobom uznať  a podporiť združenia, organizácie alebo skupiny, ktoré sa v zmysle Protokolu SEA zasadzujú za ochranu životného prostredia vrátane zdravia.
4.	Každá strana musí dbať na to, aby osoby, ktoré si nárokujú na práva vyplývajúce z ustanovení Protokolu SEA, neboli za svoje aktivity pokutované, prenasledované alebo šikanované. Toto ustanovenie sa netýka právomoci národných súdov žiadať úhradu primeraných nákladov v prípade súdnych procesov.
5.	Verejnosť musí mať možnosť uplatňovať  svoje práva bez diskriminácie  z dôvodov občianstva, národnosti alebo bydliska, pričom právnická osoba nebude diskriminovaná bez ohľadu na to, kde má registrované sídlo, prípadne skutočné centrum svojich činnosti.
6.	Každá strana musí zabezpečiť, aby sa strategické environmentálne hodnotenie vykonávalo u plánov a programov, u ktorých možno predpokladať, že budú mať závažný vplyv na životné prostredie, najmä z oblasti poľnohospodárstva, lesníctva, rybárstva, energetiky, priemyslu (vrátane baníctva), dopravy, regionálneho rozvoja, odpadového hospodárstva, vodného hospodárstva, telekomunikácií, cestovného ruchu, územného plánovania. 
7.	Proces SEA pre plány a programy  sa vykoná podľa článkov 5 až 12 Protokolu SEA a pozostáva z nasledovných krokov:
a)	zisťovacie konanie
b)	určovanie rozsahu hodnotenia
c)	vypracovanie environmentálnej správy
d)	konzultácie s verejnosťou a orgánmi v oblasti životného prostredia a zdravotníctva
e)	cezhraničné konzultácie (ak sa predpokladajú cezhraničné vplyvy)
f)	rozhodnutie
g)	monitorovanie
8.	Každá strana sa musí snažiť zabezpečiť, aby sa environmentálne hľadiská vrátane zdravotného, zvážili a integrovali v príslušnom rozsahu aj do prípravy politík a legislatívy, u ktorých sa predpokladá závažný vplyv na životné prostredie, s uplatnením princípov a prvkov  Protokolu SEA.
S Protokolom SEA veľmi úzko súvisí i smernica 2001/42/ES o hodnotení vplyvov určitých plánov a programov na životné prostredie, ktorá sa vzťahuje na širokú kategóriu plánov a programov a ustanovuje presné požiadavky na hodnotenie ich vplyvov na životné prostredie, vrátane cezhraničných vplyvov.
           Ministerstvo životného prostredia SR veľmi dôsledne preskúmalo záväzky vyplývajúce z Protokolu SEA a môže konštatovať nasledovné:
1.	Strategické environmentálne hodnotenie  rozvojových koncepcií, územnoplánovacích dokumentácií a všeobecne záväzných právnych predpisov je v Slovenskej republike zahrnuté v zákone NR SR č. 127/1994 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. 
2.	Ministerstvo životného prostredia SR v súčasnosti pripravuje návrh nového zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, v ktorom budú plne zohľadnené požiadavky Protokolu SEA,  ako i smernice 2001/42/EC o hodnotení vplyvov určitých plánov a programov na životné prostredie. Prijatie nového zákona sa predpokladá v druhom polroku 2004, čím sa zároveň vytvoria legislatívne podmienky pre ratifikáciu a následnú implementáciu Protokolu SEA.
3.	Strategické environmentálne hodnotenie sa v Slovenskej republike, i keď v obmedzenom rozsahu, prakticky vykonáva od roku 1994. Za toto obdobie bolo posúdených viacero rozvojových koncepcií, územnoplánovacích dokumentácií a legislatívnych predpisov podobným postupom, ako je to uvedené v  Protokole SEA. Slovenská republika má preto na rozdiel od mnohých ostatných štátov, bohaté praktické skúsenosti s uplatňovaním strategického environmentálneho hodnotenia.
4.	Proces posudzovania vplyvov strategických dokumentov   sa vykoná podľa článkov 5 až 12 Protokolu SEA a pozostáva z nasledovných krokov:
a)	zisťovacie konanie
b)	určovanie rozsahu hodnotenia
c)	vypracovanie environmentálnej správy
d)	konzultácie s verejnosťou a orgánmi v oblasti životného prostredia a zdravotníctva
e)	cezhraničné konzultácie (ak sa predpokladajú cezhraničné vplyvy)
f)	rozhodnutie
g)	monitorovanie
Uvedené kroky procesu posudzovania obsahuje i návrh nového zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie.
5.	Čo sa týka účasti verejnosti, podľa platnej legislatívy sa v Slovenskej republike umožňuje verejnosti v  najširšom slova zmysle zapájať do procesu posudzovania vplyvov navrhovaných činnosti na životné prostredie. Na základe návrhu nového zákona bude mať verejnosť rovnakú možnosť zapájať sa do posudzovania  strategických dokumentov (politík, koncepcií, plánov a programov) na životné prostredie a do ich prípravy. 
6.	V Slovenskej republike sú uznávané  a podporované združenia, organizácie alebo skupiny, ktoré sa zasadzujú za ochranu životného prostredia.
7.	Slovenská legislatíva zaručuje, že osoby, ktoré si budú nárokovať na práva vyplývajúce z ustanovení Protokolu SEA, nebudú za svoje názory a námety pokutované, prenasledované alebo šikanované. 
8.	Verejnosť má možnosť uplatňovať  svoje práva bez diskriminácie  z dôvodov občianstva, národnosti alebo bydliska. Pri uplatňovaní svojich práv právnická  osoba nebude diskriminovaná bez ohľadu na to, kde má registrované sídlo, prípadne skutočné centrum svojich činnosti.
Z uvedeného vyplýva, že po prijatí nového zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v navrhovanej podobe budú v Slovenskej republike vytvorené dostatočné legislatívne podmienky pre plnenie záväzkov vyplývajúcich z Protokolu SEA.
Z hľadiska inštitucionálneho zabezpečenia, na Ministerstve životného prostredia SR je vytvorený odbor posudzovania vplyvov na životné prostredie, ktorý zabezpečuje a koordinuje úlohy súvisiace s posudzovaním vplyvov na životné prostredie v oblasti posudzovania navrhovaných činnosti i strategických dokumentov už od roku 1994. V rámci návrhu nového zákona sa po vytvorení špecializovanej štátnej správy presúvajú niektoré kompetencie v oblasti posudzovania vplyvov na životné prostredie i na krajské úrady životného prostredia a obvodné úrady životného prostredia.
Oblasť posudzovania vplyvov navrhovaných činností presahujúcich štátne hranice je v súčasnej legislatíve upravená v samostatnej časti zákona NR SR č. 127/1994 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, v návrhu nového zákona je upravené okrem posudzovania vplyvov navrhovaných činnosti na životné prostredie presahujúcich štátne hranice i posudzovanie vplyvov strategických dokumentov presahujúcich štátne hranice.
V nasledujúcom období po prijatí nového zákona v oblasti posudzovania vplyvov na životné prostredie, ktorý zahŕňa posudzovanie navrhovaných činností i strategických dokumentov na národnej i cezhraničnej úrovni, bude potrebné zabezpečiť jeho dôslednú implementáciu.
Najviac práce bude potrebné venovať oblasti vzdelávania a informovania jednotlivých  cieľových skupín, ktoré sa zúčastňujú procesu posudzovania na lokálnej i regionálnej úrovni.
Bude potrebné vypracovať celý súbor metodických príručiek pre hodnotenie vplyvov strategických dokumentov na životné prostredie s členením na jednotlivé oblasti, ako sú energetika, poľnohospodárstvo, vodné hospodárstvo, odpadové hospodárstvo, priemysel, dopravu a pod.
Následne bude potrebné dopracovať informačný systém v oblasti posudzovania vplyvov navrhovaných činnosti na životné prostredie o informácie z oblasti posudzovania vplyvov  strategických dokumentov.
Dôležitou súčasťou vytvorenia podmienok pre plnenie úloh vyplývajúcich z Protokolu SEA bude i vzdelávanie jednotlivých cieľových skupín, ktoré sa budú zúčastňovať na procese posudzovania vplyvov strategických dokumentov na životné prostredie. Účastníkmi procesu posudzovania budú najmä obstarávatelia strategických dokumentov, spracovatelia strategických dokumentov, dotknuté orgány (vrátane orgánov environmentálnych i zdravotníckych), orgány schvaľujúce strategické dokumenty (najmä na miestnej s regionálnej úrovni) a verejnosť v najširšom slova zmysle vrátane jej združení, ktorých súčasťou  sú i mimovládne organizácie. 
Novým prvkom vyplývajúcim z Protokolu SEA je okrem hodnotenia vplyvu na životné  prostredie i hodnotenie vplyvu na zdravie obyvateľstva, a preto sa všetky úlohy budú musieť zabezpečovať v úzkej spolupráci s rezortom zdravotníctva 
Záver  
           Podpísaním Protokolu SEA sa  Slovenská republika prihlásila k snahe integrovať environmentálne hľadisko vrátane zdravotného do strategických materiálov ako súčasť procesu zameraného na dosahovanie trvalo udržateľného rozvoja.    
           Ministerstvo životného prostredia SR si plne uvedomuje dôležitosť prijatia Protokolu SEA a jeho následnej implementácie, a preto bude vytvoreniu podmienok na jeho implementáciu venovať zvýšenú pozornosť. 
           Predkladaný materiál nemá finančný, ekonomický, ani negatívny environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť, z toho dôvodu nie je potrebné vypracovať doložku finančných, ekonomických vplyvov ani vplyvov na zamestnanosť. V každom prípade realizácia navrhovaných opatrení bude vysoko pozitívnym príspevkom k ochrane a tvorbe životného prostredia a k plneniu princípov trvalo udržateľného rozvoja.