Dôvodová správa

V š e o b e c n á   č a s ť

1. Zhodnotenie platného právneho stavu

	Súčasný stav vymedzenia a podmienky ochrany Chránenej krajinnej oblasti Veľká Fatra nezodpovedajú potrebám ochrany prírodných hodnôt jej územia a zabezpečeniu jej trvalo udržateľného a diferencovaného využitia. Preto Ministerstvo kultúry SR už v roku 1990 poverilo Ústredie štátnej ochrany prírody v Liptovskom Mikuláši, aby podľa   "Koncepcie rozvoja štátnej ochrany prírody na Slovensku" vypracovalo návrh na zriadenie Národného parku Veľká Fatra. Vzhľadom na väčší časový odstup od tohto návrhu sa zmenil hlavne názor na priestorové vymedzenie Národného parku Veľká Fatra.
	Preto uznesenie operatívnej porady ministra životného prostredia Slovenskej republiky č. 81 zo dňa 8.5.1995 k plneniu opatrení na uplatnenie zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny poverilo Slovenskú agentúru životného prostredia v Banskej Bystrici v úlohe č.1/7 vypracovať a predložiť nový návrh na vyhlásenie Národného parku Veľká Fatra do roku 1998.
	Veľká Fatra predstavuje jedno z najtypickejších a plošne najrozsiahlejších jadrových pohorí Vnútorných Karpát Slovenska. Hlavná orientácia Veľkej Fatry je v smere sever-juh, čím sa výrazne líši od ostatných vysokých pohorí Slovenska, ktorých smerová orientácia je v smere východ - západ. Vzhľadom na túto orientáciu tvorí pohorie Veľkej Fatry horskú bariéru medzi východom a západom a zároveň spojnicu medzi severom a juhom Vnútorných Karpát Slovenska. Do vlastného územia pripravovaného národného parku patrí Bralná a Hôľna Fatra, ktoré sú nadregionálnymi  biocentrami  (Tlstá), a časť Revúckeho podolia.
	Najväčším prírodným bohatstvom navrhovaného Národného parku Veľká Fatra sú zachovalé prírodné lesy a pralesy karpatského typu so zastúpením smreka, jedle a buka ako hlavných drevín. Význačné postavenie v prírodných lesoch a pralesoch Veľkej Fatry má tis obyčajný, ktorý tu dosahuje najväčší výskyt v rámci Európy. Neobyčajne veľa sa tu zachovalo lesov pralesovitého charakteru. Na ich ochranu, ako i na ochranu vysokohorskej teplomilnej flóry a rašelinísk, bolo na území navrhovaného Národného parku Veľká Fatra doteraz vyhlásených:
  13 národných prírodných rezervácií s výmerou ........  5 947,39 ha
    1 prírodná rezervácia .............................................     185,17 ha
    3 prírodné pamiatky ...............................................       34,07 ha
    1 chránený areál .....................................................     127,91 ha

Celková výmera územia so 4. a 5. stupňom ochrany je:  6 294,54 ha, čo je 17 % z celkovej výmery navrhovaného národného parku.
	Časť územia navrhovaného Národného parku  Veľká Fatra je od 6.2.1987 nariadením vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 19/1987 Zb. chránenou vodohospodárskou oblasťou.
	Stupeň zachovalosti prírody a diverzity územia Veľkej Fatry dokumentuje i zistený výskyt vyše 1 000 druhov vyšších rastlín. Botanickú pestrosť územia Veľkej Fatry dokumentuje i fakt, že sa tu vyskytuje vyše 50 druhov chránených rastlín z celkového počtu 96, ktoré sú chránené na Slovensku (čo je viac ako 50%). Pravé botanické skvosty predstavujú endemity Veľkej Fatry, ktoré sa vyskytujú len na jej území, ako sú cyklámen fatranský a jarabina pekárovská.
	Vysokou biologickou rôznosťou sa vyznačuje i fauna Veľkej Fatry, ktorá má horský charakter. Na základe doterajších výskumov tu bolo doposiaľ zistených vyše 3 000 druhov bezstavovcov, z toho najpočetnejšie sú motýle - 932 druhov, chrobáky - 717 druhov, dvojkrídlovce - 509 druhov a 350 druhov pavúkov. Zo stavovcov sa tu vyskytuje 6 druhov rýb, 6 druhov obojživelníkov, 110 druhov hniezdiaceho vtáctva a 60 druhov cicavcov. Zo živočíchov majú najväčší význam veľké šelmy: medveď hnedý, vlk dravý a rys ostrovid, ktoré dokumentujú svojou prítomnosťou zachovalosť horských ekosystémov navrhovaného národného parku.
	Výskyt početných druhov rastlín a živočíchov je viazaný na pôvodné lesné spoločenstvá jedľových a vápencových bučín. Genetický potenciál prírodných lesov a pralesov Veľkej Fatry má nielen slovenský, ale i európsky význam z hľadiska zachovania genetiky lesných ekosystémov.
	Vývoj osídlenia územia pripravovaného Národného parku Veľká Fatra silne ovplyvnila banícka kolonizácia v 12. a 13. storočí a valašská kolonizácia v 15. a 16. storočí. Obidve kolonizácie vytvorili pomienky pre súčasné sídelné útvary, ktoré sú rozmiestnené na okraji Veľkej Fatry mimo vlastného územia navrhovaného národného parku. Preto hlavnou prednosťou územia navrhovaného Národného parku Veľká Fatra oproti ostatným národným parkom Slovenska je jeho urbanizačná nedotknutosť. Súčasťou navrhovaného územia Národného parku Veľká Fatra (ochranné pásmo) je Pamiatková rezervácia ľudovej architektúry Vlkolínec, ktorá je zapísaná do svetového dedičstva UNESCO.
	Hlavným odvetvím národného hospodárstva na území navrhovaného národného parku je lesné hospodárstvo, ktoré je zamerané na produkciu drevnej hmoty ako i ostatných všeužitočných funkcií lesa (cca 90% objemu výroby realizovanej na území navrhovaného NP). Poľnohospodárstvo na území pripravovaného národného parku je zamerané hlavne na živočíšnu výrobu (hovädzí dobytok, ovce), z ďalších odvetví  hospodárstva má ešte väčší význam cestovný ruch.
	Od roku 1975 je územie navrhovaného národného parku súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Veľká Fatra. Podľa Nadregionálneho územného systému ekologickej stability Slovenskej republiky schváleného uznesením vlády SR č. 319/1992 predstavujú časti územia národného parku Hôľna a Bralná Fatra nadregionálne biocentrá.
	Úloha zriadenia Národného parku Veľká Fatra vyplýva z uvedeného uznesenia vlády SR č.319/1992 zo dňa 27.4.1992 o schválení Nadregionálneho územného systému ekologickej stability Slovenskej republiky. Ďalej dôvod zriadenia Národného parku Veľká Fatra vyplýva  z Národného enviromentálneho akčného programu, uznesenie vlády Slovenskej republiky  č.350/1996.

2. Zhodnotenie súladu s ústavou a so zákonom

	Návrh nariadenia vlády je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a § 12 ods. 2 a  ods. 1 a  6 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny.

3. Zhodnotenie súladu s právom Európskej únie

	Súlad nariadenia  vlády Slovenskej republiky, ktorým sa vyhlasuje Národný park Veľká Fatra, s právom Európskej únie nie je možné uviesť, pretože túto problematiku právo Európskej únie neupravuje, oblasť je upravená legislatívou jednotlivých členských krajín. Vzhľadom na to, že daná problematika nie je v práve Európskej únie upravená, nie je možné určiť stupeň kompatibility s právnou normou Európskej únie.

4. Zhodnotenie stavu, využívania a vlastníctva pôdy

	Národný park Veľká Fatra sa v návrhu vymedzuje na celkovej výmere  40 371,3433 ha.
	Absolútnu prevahu v navrhovanom území má lesný pôdny fond s výmerou 35.524,0980 ha, čo predstavuje 88% z celkovej výmery navrhovaného národného parku.
	Podľa kategórií hospodárskej úpravy lesov zaberajú hospodárske lesy 14 158,65 ha, čo je 40,44 %, ochranné lesy zaberajú plochu 17 497,81 ha, čo je 49,97 % z celkovej výmery lesnej pôdy. To ukazuje na prioritnú pôdoochrannú funkciu lesa v navrhovanom území. Lesy osobitného určenia zaberajú plochu 3 357,21 ha, čo je 9,59% z celkovej výmery lesnej pôdy.
	Lesy osobitného určenia vyhlásené z titulu ochrany prírody a krajiny predstavujú 564,43 ha, čo predstavuje len 1,6 % z celkovej výmery lesnej pôdy v navrhovanom území a 16,8 % z výmery vyhlásených lesov osobitného určenia. Najväčšiu výmeru v kategórii lesov osobitného určenia predstavujú lesy vyhlásené z titulu imisného poškodenia v okolí Ružomberku na výmere 2 430,70 ha, čo je 72 % z plochy lesov osobitného určenia.
	Z celkovej výmery 35 524,09 ha lesnej pôdy je 22 475,68 ha vo vlastníctve štátu, čo je 63,28 % z celkovej výmery lesnej pôdy. Vo vlastníctve miest a obcí je 2 230,41 ha lesnej pôdy, čo je 6,29%. V cirkevnom vlastníctve je 2 497,66 ha, čo z celkovej výmery lesnej pôdy predstavuje 7,03%. Výmera lesov vo vlastníctve urbárov a ostatných lesných spoločenstiev predstavuje 5 054,64 ha, čo je 14,22% z celkovej výmery lesnej pôdy. Súkromné lesy predstavujú výmeru 2 307,09 ha, čo je 6,49% z celkovej výmery lesnej pôdy.
	Najväčší podiel na obhospodarovaní lesného pôdneho fondu majú Severoslovenské lesy š.p. Žilina na výmere 24 139 ,97ha, čo predstavuje 67,95% celkovej výmery lesnej pôdy navrhovaného národného parku. Proces reprivatizácie lesov nie je na území navrhovaného národného parku v súčasnosti ukončený.
	Z titulu vyhlásenia národného parku sa nepožaduje prekategorizovanie hospodárskych lesov do kategórie lesov osobitného určenia.
	Poľnohospodársky pôdny fond na území navrhovaného národného parku zaberá výmeru 4 033,14 ha (orná pôda 18,35 ha, trvalé trávne porasty - TTP - 4 007,83 ha, záhrady 6,96 ha), čo je 9,9 % z celkovej výmery navrhovaného národného parku. Poľnohospodársky pôdny fond je v prevažnej miere sústredený v katastrálnom území Liptovské Revúce s výmerou 1 934,35 ha, z toho TTP 1 928,68 ha. Väčšie plochy poľnohospodárskeho pôdneho fondu sú viazané na hôľne pásmo hlavného hrebeňa Veľkej Fatry sústredené od Krížnej až po Čierny Kameň. Na ostatnom území pripravovaného národného parku sú len sporadické plochy poľnohospodárskej pôdy. V jej štruktúre sú takmer výlučne zastúpené trvalé trávne porasty, ktoré sa v oblasti Liptovských Revúc využívajú čiatočne i ako jednokosné lúky. Na ostatnom území navrhovaného národného parku sa trvalé trávne porasty výlučne využívajú na extenzívnu pastvu oviec (Liptovské Revúce, Turecká) alebo na pastvu mladého hovädzieho dobytka (Borišov, Ploská, Rovne, Krížna). Z celkovej výmery 4 033,14 ha poľnohospodárskej pôdy je vo vlastníctve štátu a štátnych organizácií 1.174,53 ha pôdy. Pôda neznámych vlastníkov má výmeru 1 508,45 ha (v užívaní PD a ŠL). Pôda známych súkromných 
vlastníkov je zastúpená výmerou 814,57 ha. Poľnohospodársky pôdny fond, lesných a pasienkových spoločenstiev má výmeru 185,77 ha, cirkevný 88,86 ha, miest a obcí 260,95 ha.
	Poľnohospodársky pôdny fond na území navrhovaného národného parku obhospodarujú v okrese Ružomberok Poľnohospodárske družstvo Liptovské Revúce, v okrese Banská Bystrica PD Podlavice a v okrese Martin PD Gader-Blatnica, PD Belá, PD Necpaly a PD Sklabiňa. Poľnohospodársky pôdny fond na území navrhovaného národného parku sa nachádza v horskej, až vysokohorskej výrobnej oblasti. Vzhľadom na veľkú svahovitosť (60 - 90 %) je až 70 % poľnohospodárskej pôdy výrazne až veľmi výrazne ohrozených pôdnou eróziou. Najvyšší stupeň poškodenia eróziou pôdy dosahujú lokality, kde sa pasie mladý hovädzí dobytok (Borišov, Ploská, Rovne, Smrekov). Na niektorých lokalitách, kde sa prestalo pásť, (Dvorisko, Rakytov) sa začína sukcesný návrat k lesu prirodzeným náletom drevín.
	Ekonomické obmedzenie využívania poľnohospodárskej pôdy v navrhovanom národnom parku bude vyplývať z čiastočného obmedzenia pastvy mladého hovädzieho dobytka na najviac ohrozených lokalitách (Borišov, Ploská, Kýšky, Rovne, Rakytov). Obmedzenie sa môže vykonať buď zmenou hospodárskych zvierat na uvedených lokalitách (miesto mladého hovädzieho dobytka pásť ovce), alebo znížením stavov mladého hovädzieho dobytka na ekologicky únosnú mieru.
	Vyhlásením Národného parku Veľká Fatra dôjde k prekategorizovaniu podstatnej časti súčasného územia CHKO Veľká Fatra na vyšší stupeň územnej ochrany. Zvýšenie stupňa územnej ochrany spolu s vytvorením koncepcie trvale udržateľného rozvoja na území navrhovaného národného parku prispeje k rozvoju vhodných ekonomických aktivít, ktoré budú v súlade s poslaním národného parku.
	Vyrovnanejší pomer medzi lesným a poľnohospodárskym pôdnym fondom je v ochrannom pásme navrhovaného národného parku. Lesný pôdny fond má výmeru 17.182,48 ha  (65,72%). Poľnohospodársky pôdny fond má výmeru 8 029,44 ha (orná pôda 1 265,21 ha, záhrady 47,30 ha, TTP 6 716,93 ha), čo predstavuje 30,64% z celkovej výmery ochranného pásma.
	Z lesného pôdneho fondu najväčšiu výmeru majú lesy hospodárske 9 687,17 ha (59,17%), lesy osobitného určenia 1 354,81 ha (8,28%) a lesy ochranné 5 330,76 ha (32,55%). Najväčšiu časť lesného pôdneho fondu v ochrannom pásme navrhovaného národného parku obhospodarujú Mestské lesy Ružomberok s.r.o. (4 917,51 ha), menšie výmery lesného pôdneho fondu obhospodarujú Severoslovenské lesy š.p. Žilina (2 239,05 ha), Mestské lesy Banská Bystrica s.r.o. (980,96 ha), Stredoslovenské lesy, š.p. Banská Bystrica (426,75 ha), súkromné lesy predstavujú výmeru (1 371,28 ha).
	Poľnohospodársky pôdny fond v ochrannom pásme navrhovaného národného parku je sústredený do Turčianskej a Liptovskej kotliny. V Liptovskej kotline predstavuje poľnohospodársky pôdny fond výmeru 3 301,57 ha, z toho 3 225,77 TTP. V Turčianskej kotline sú väčšie výmery ornej pôdy sústredené v katastrálne územie Mošovce, Háj, Turč. Štiavnička a Podhradie. Ináč i tu prevládajú trvalé trávne porasty. Celková výmera ochranného pásma navrhovaného NP je 26 132,5817 ha. Z titulu vyhlásenia ochranného pásma pripravovaného národného parku nedôjde k obmedzeniu poľnohospodárskej výroby.
	Využitie vôd v oblasti Národného parku Veľká Fatra bude sa riadiť Generelom ochrany a racionálneho využívania vôd (spoločný dokument MP SR a MŽP SR z roku 1995). 
Tretí stupeň ochrany, ktorý platí v národných parkoch nezakazuje žiadnu hospodársku,  teda ani rekreačnú činnosť a činnosť týkajúcu sa cestovného ruchu. Tieto sa budú aj naďalej riadiť existujúcimi právnymi predpismi.

5. 	Hospodársky a finančný dosah - vplyv na štátny rozpočet

Kvantifikácia finančného dosahu zriadenia národného parku
1.  Označenie hraníc národného parku a jeho ochranného pásma   30.9.2002       500 000 Sk
2. 	Vypracovanie podkladov na vyznačenie územia 
      v katastri nehnuteľností                                                             30.6.2002          50 000 Sk
3. 	Vypracovanie územného priemetu ochrany
      prírody a krajiny                                                                        31.12.2002      350 000 Sk
4. 	Vypracovanie a vydanie nových máp 
     národného parku                                                                         31.12.2002     400 000 Sk
5. Doplniť súčasný stav pracovníkov CHKO Veľká Fatra o dvoch 
    pracovníkov vo funkcii  strážca národného parku                       30. 6.2002       200 000 Sk
    SPOLU 							                             1 500 000 Sk

	Dopad na štátny rozpočet z titulu priamych nákladov na zriadenie Národného parku v roku 2002 bude krytý z prostriedkov kapitoly Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky.

O s o b i t n á     č a s ť

K § 1 
	Uvádzajú sa menovite krajinné celky Veľká Fatra a juhozápadná časť Starohorských vrchov nachádzajúcich sa v okresoch Banská Bystrica, Ružomberok, Martin a Turčianske Teplice, ktoré sa vyhlasujú za národný park. Táto skutočnosť je podrobnejšie odôvodnená vo všeobecnej časti dôvodovej správy. Vyhlásenie národného parku v tejto oblasti spĺňa kritériá národného parku podľa § 12 ods. 2 a § 14 ods. 1 zákona NR SR č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny. Odkazuje sa na prílohu nariadenia vlády, v ktorej je územie národného parku vymedzené.

K § 2 
	Vymenovávajú sa jednotlivé katastrálne územia, v ktorých sa územie národného parku nachádza a uvádza sa jeho výmera.

K § 3 
	Podobne ako v § 1 a  § 2  v prípade vlastného územia národného parku, v tomto bode sa vyhlasuje ochranné pásmo nachádzajúce sa v okresoch Ružomberok, Dolný Kubín, Martin, Turčianske Teplice a Banská Bystrica, ktorého funkciou je eliminovať, alebo zmierňovať negatívne vplyvy na územie národného parku. Vymenovávajú sa konkrétne katastrálne územia, v ktorých sa ochranné pásmo nachádza a udáva sa jeho výmera. V druhom odseku je odkaz na prílohu nariadenia vlády, ktorá obsahuje vymedzenia ochranného pásma.

K § 4
	V súlade s § 12 ods. 2 a § 14 ods. 6 ustanovujú sa podrobnosti o podmienkach ochrany územia národného parku a jeho ochranného pásma.

K § 5
	Základom pre vymedzenie, označenie a identifikáciu územia národného parku a jeho ochranného pásma v teréne, ako aj pre evidenciu územia v katastri nehnuteľností sú mapy. V tomto bode sa menovite určuje, kde sú tieto mapy uložené pre potreby nahliadnutia do nich. 

K § 6
	Zrušuje sa vyhláška Ministerstva kultúry Slovenskej socialistickej  republiky č. 8/1974 Zb., ktorou  sa vyhlasuje Chránená krajinná oblasť Veľká Fatra.

K § 7
	Navrhuje sa účinnosť nariadenia vlády dňom  1. apríla 2002.