Predkladacia správa

	Koncepcia daňovej reformy reaguje na skutočnosť, že v dôsledku častých legislatívnych zmien sa daňové právo stalo neprehľadným a komplikovaným. Navrhovaná daňová reforma má za cieľ nedostatky a deformácie doterajšieho daňového systému eliminovať, resp. úplne odstrániť. 

Predkladaný návrh daňovej reformy je v súlade s prijatým Programovým vyhlásením vlády a zohľadňuje všetky jeho body v časti Ekonomická politika za oblasť daní.
	
	Daňová reforma sa bude realizovať v kontexte ďalších spoločenských zmien, napríklad reformy sociálneho systému, dôchodkového zabezpečenia, zdravotníctva. Preto je nevyhnutná koordinácia týchto reforiem a ich zosúladenie tak, aby sa dosiahol optimálny výsledný efekt.

Hlavnými zásadami navrhovanej daňovej reformy sú: spravodlivosť, proporcionalita, neutrálnosť, vylúčenie duplicity zdanenia, jednoduchosť a účinnosť. Nevyhnutné potreby štátneho rozpočtu sa premietnu do výšky sadzieb, ale nesmú ovplyvniť realizáciu daňových princípov.

	Všetky opatrenia v oblasti daní budú prijímané tak, aby boli v súlade so záväznými dokumentmi Európskej únie, t. j.  najmä so smernicami EÚ pre oblasť daní s prihliadnutím na výsledky rokovaní o prístupe Slovenskej republiky k EÚ.

	Koncepcia daňovej reformy vychádza z toho, že vzhľadom na konkrétne podmienky spoločnosti je najvhodnejšie zdaňovať zisk, majetok a spotrebu.

V oblasti priamych daní sa navrhuje zavedenie tzv. rovnej dane, t. j.  zdaňovania všetkých druhov príjmov (ziskov) právnických osôb i fyzických osôb jedinou lineárnou sadzbou vo výške 20% a odstránenie čo najširšieho okruhu výnimiek a oslobodení, a to od    1. 1. 2004. Nový spôsob zdaňovania prinesie podstatné zjednodušenie systému zdaňovania príjmov (ziskov) právnických osôb i fyzických osôb a jeho zosúladenie s vyššie uvedenými zásadami.

	V oblasti majetkových daní sa navrhuje zrušenie dane z prevodu a prechodu nehnuteľností, z darovania a dedičstva. Pri dani z nehnuteľností by sa mali v budúcnosti všetky nehnuteľnosti zdaňovať na hodnotovom princípe. Ocenenie nehnuteľností na úrovni trhových cien by sa však malo realizovať až v strednodobom horizonte. Sú navrhnuté aj čiastkové zmeny v dani z nehnuteľností k 1. 1. 2004 s cieľom posilniť vlastné daňové príjmy veľkých miest a vytvoriť priestor pre zníženie transferov týmto obciam zo štátneho rozpočtu. Bude tiež preskúmaná i alternatíva zavedenia zdaňovania len pozemkov (t. j.  zrušenie dane zo stavieb a dane z bytov) pri zachovaní rovnakého celkového objemu vybranej dane.

	V oblasti zdaňovania motorových vozidiel (cestnej dane) sa navrhuje, aby predmetom dane boli len úžitkové vozidlá, t. j.  upustiť od zdaňovania osobných motorových vozidiel a autobusov.
 
	V oblasti nepriamych daní – u dane z pridanej hodnoty sa uvažuje so zdanením tovarov a služieb jednou percentuálnou sadzbou DPH 20% u každého platiteľa tejto dane z jeho pridanej hodnoty. Po termíne vstupu do EÚ bude zákon o dani z pridanej hodnoty plne aproximovaný s princípmi platnými v krajinách EÚ.

U spotrebných daní sa predpokladá ich harmonizácia ku dňu vstupu SR do EÚ s tým, že od 1.1.2004 sa uvažuje so zavedením systému daňových skladov v súlade so smernicou č. 92/12/EHS a s úpravou daňových sadzieb z piva a vína tak, aby výška sadzby zodpovedala percentuálnemu obsahu alkoholu v týchto nápojoch. Navrhuje sa tiež úprava sadzieb spotrebnej dane z minerálnych olejov.

Miestne poplatky by sa mali ponechať, avšak u niektorých sa navrhuje prehodnotiť ich opodstatnenosť. Týka sa to najmä poplatkov za užívanie verejného priestranstva, za zber, prepravu a zneškodnenie komunálnych a drobných stavebných odpadov, ako aj poplatku z predaja alkoholických nápojov a tabakových výrobkov. Posledný z uvedených poplatkov sa bude musieť zrušiť najneskôr súčasne so vstupom do EÚ.

Navrhovaná daňová reforma si vyžaduje konkrétne úpravy daňových zákonov. Niektoré z nich by mali nadobudnúť účinnosť k 1. 1. 2004 a ďalšie k 1. 1. 2005, resp. v strednodobom horizonte.

Predložená Koncepcia daňovej reformy navrhuje zrušenie niekoľkých uznesení z dôvodu, že  úlohy, ktoré sú uložené Ministerstvu financií Slovenskej republiky, sa budú riešiť v zmysle zámerov navrhovanej Koncepcie daňovej reformy.

Navrhovaná reforma daní smeruje k vytvoreniu spravodlivého, jednoduchého a proinvestične orientovaného daňového prostredia v Slovenskej republike. Súčasne vytvorí aj fiškálne predpoklady pre kompenzáciu sociálnych dopadov na niektoré skupiny obyvateľstva, ktoré budú negatívne pociťovať zvýšenie DPH, ale nebudú sa ich týkať výhody plynúce zo zníženia priamych daní, pretože nemajú príjmy podliehajúce dani (napr. dôchodcovia, nezamestnaní a pod.).

Jednotlivé návrhy právnych predpisov v oblasti daní budú predkladané tak, že najprv budú predložené na schválenie návrhy v oblasti spotrebných daní a dane z pridanej hodnoty,  t. j.  návrhy, ktorých výsledkom je zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu. V závislosti od toho, aký priestor bude vytvorený zvýšením nepriamych daní, bude následne predložený návrh na zníženie priamych daní v tom znení, ako predpokladá Koncepcia reformy daní, prípadne bude tento návrh korigovaný tak, aby bol splnený primárny cieľ udržania rozpočtovej rovnováhy. Ak by navrhované úpravy v oblasti DPH a spotrebných daní neboli schválené v celom rozsahu (hoci niektoré malé čiastkové korekcie sú možné), mohlo by to viesť k potrebe prehodnotiť možnosť zavedenia rovnej dane z príjmov fyzických osôb a právnických osôb ihneď a namiesto toho zvoliť scenár postupných úprav v priebehu rokov 2004 až 2006. Tiež by nemuselo byť možné naplnenie ďalších zámerov daňovej reformy, napr. zrušenie zdaňovania dividend, zrušenie dane z dedičstva, dane z darovania a dane z prevodu a prechodu nehnuteľností či zrušenie zdaňovania osobných motorových vozidiel cestnou daňou.

Je potrebné zdôrazniť, že i pomalšie odstraňovanie progresivity zdanenia fyzických osôb a pomalšie znižovanie dane z príjmov právnických osôb by bolo spojené s výraznými fiškálnymi nákladmi a i pri takomto pomalšom scenári by bolo nevyhnutné zvýšenie DPH a spotrebných daní. Pritom očakávané pozitívne efekty zníženia priamych daní by boli oveľa nižšie, pravdepodobne by sa prejavili oveľa neskôr, prípadne by motivovali vznik nových negatívnych vzorcov správania - napr. podnikatelia by pravdepodobne mali tendenciu presúvať zisky do nasledujúcich období, aby boli už zdanené nižšími sadzbami. Tieto iné alternatívne scenáre by teda boli tiež spojené s výraznými nevýhodami, pričom očakávané prínosy daňovej reformy by boli nižšie a prejavili by sa oneskorene.

Návrh Koncepcie daňovej reformy bol predložený na pripomienkové konanie 35 osloveným subjektom. Pripomienky zaslalo celkovo 40 subjektov, z toho 13 subjektov nemalo pripomienky. Uplatnených bolo 152 pripomienok, z ktorých bolo akceptovaných 70 a neakceptovaných 82. Pripomienky boli väčšinou neakceptované z dôvodu, že sa jednalo o pripomienky, ktoré boli v rozpore s nosnými myšlienkami navrhovanej Koncepcie, alebo sa jednalo o pripomienky, ktoré neboli koncepčného charakteru, ale týkali sa niektorých čiastkových problémov, ktoré budú predmetom úpravy jednotlivých daňových zákonov, ktoré budú predložené nadväzne na predloženú Koncepciu. 

Neakceptované zásadné pripomienky neboli predmetom rozporového konania s jednotlivými subjektami na nižšej úrovni vzhľadom na to, že ide o vážne politické rozhodnutia, ktoré musia byť uskutočnené na úrovni ministrov vlády Slovenskej republiky. 

Ministerstvo financií Slovenskej republiky predkladá Koncepciu daňovej reformy s rozpormi. 

Návrh Koncepcie daňovej reformy v rokoch 2004 – 2006 bol prerokovaný na Rade hospodárskej a sociálnej dohody dňa 25. 4. 2003. Zástupcovia Konfederácie odborových zväzov Slovenskej republiky s návrhom Koncepcie nesúhlasili a zástupcovia Asociácie zamestnávateľských zväzov odporučili materiál s pripomienkami. 

Materiál Koncepcia daňovej reformy v rokoch 2004 – 2006 bol prerokovaný na Porade ekonomických ministrov dňa 28. 4. 2003, ktorá odporučila materiál vláde Slovenskej republiky s pripomienkami.