Dôvodová správa

Všeobecná časť

Podľa zákona č. 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností v znení zákona č. 394/2000 Z. z. štát uznáva ako cirkvi a náboženské spoločnosti iba tie, ktoré sú registrované podľa tohto zákona. Registráciou získava cirkev postavenie právnickej osoby. Cirkvi a náboženské spoločnosti, ktoré ku dňu účinnosti uvedeného zákona, t. j. k 1. septembru 1991 vyvíjali svoju činnosť zo zákona alebo na základe štátneho súhlasu, sa považujú za registrované. Všetky ostatné nové náboženské hnutia, ktoré majú záujem získať status registrovanej cirkvi musia podľa súčasnej právnej úpravy (zákon Slovenskej národnej rady č. 192/1992 Zb. o registrácii cirkví a náboženských spoločností) okrem ostatných formálnych náležitostí preukázať, že sa k nim hlási najmenej 20 tisíc plnoletých osôb s trvalým pobytom v Slovenskej republike. Od platnosti zákona tento početný cenzus splnila len Náboženská spoločnosť Jehovovi svedkovia, ktorá bola registrovaná v roku 1993 a Cirkev Ježiša Krista Svätých neskorších dní v októbri 2006.
Je však potrebné zdôrazniť, že základné ľudské práva a slobody majú rovnakým spôsobom zabezpečené členovia registrovaných aj neregistrovaných cirkví a  náboženských spoločností. Cirkvi a náboženské spoločnosti môžu teda de iure aj de facto slobodne pôsobiť bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú registrované, pričom štát obmedzuje ich pôsobenie jedine rešpektovaním právneho poriadku. 
Aplikačná prax posledného obdobia však ukázala nejednoznačnosť súčasnej legislatívy upravujúcej  registráciu cirkví alebo náboženských spoločností, predovšetkým v § 11 zákona č. 308/1991 Zb. Uvedené ustanovenie predpisuje, že návrh na registráciu cirkvi alebo náboženskej spoločnosti sa môže podať, ak sa preukáže, že sa k nej hlási predpísaný počet plnoletých osôb. Zákon č. 192/1992 Zb., ktorý konkretizuje toto ustanovenie však stanovuje, že pri návrhu na registráciu je potrebné preukázať, že sa k cirkvi hlásia plnoleté osoby s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky. Predkladaná novela upravuje tento rozpor a zároveň nahrádza výraz „plnoletých osôb“ za  výraz „plnoletých členov“, čo presnejšie vyjadruje zámer novely zákona, podľa ktorej sa členom cirkvi rozumie výhradne fyzická osoba, ktorá k nej prináleží podľa svojho vnútorného presvedčenia a vnútorných predpisov cirkvi alebo náboženskej spoločnosti. Nemá preto isť len o osobu, ktorá s cirkvou sympatizuje, prípadne súhlasí s jej registráciou tak, ako to stanovuje súčasne platný právny stav. Nová úprava zároveň navrhuje, aby cirkev, ktorá žiada o registráciu predložila čestné vyhlásenie svojich veriacich o ich členstve a príslušnosti k cirkvi. Toto ustanovenie má zamedziť prípadnému zneužívaniu statusu a výhod, ktoré majú registrované cirkvi a náboženské spoločnosti na Slovensku zo strany účelovo vzniknutých „náboženských“ subjektov. 
Registráciou získava náboženský subjekt značné množstvo výhod, ako je najmä možnosť žiadať štát o finančné príspevky na platové náležitosti svojich duchovných a cirkevných ústredí (biskupských úradov), na prevádzku cirkevných škôl, vyučovanie náboženstva na štátnych školách a preto má štát legitímne právo určiť registračné podmienky, ktoré spĺňajú tie náboženské subjekty, ktorých vieru vyznáva nie zanedbateľný počet občanov SR. Úplná liberalizácia podmienok registrácie nie je v našich podmienkach v súčasnosti realizovateľná vzhľadom na fakt, že v SR sa zatiaľ reálne neuvažuje o úplnej finančnej odluke registrovaných cirkví od štátu, ako aj skutočnosti, že je potrebné zohľadniť kultúrne a historické špecifiká krajiny. Ako však už bolo uvedené registračné podmienky neznamenajú obmedzenie náboženskej slobody, pretože základné ľudské práva majú v súlade s Ústavou SR a medzinárodnými záväzkami SR zaručené všetci bez rozdielu. 
Novela zákona ruší zákon č. 192/1992 Zb. a jeho upravené ustanovenia inkorporuje do zákona č. 308/1991 Zb. v znení neskorších predpisov. 
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Osobitná časť dôvodovej správy

K článku 1

K bodu 1
Ustanovenie upravené v zmysle kompetenčného zákona a inkorporované zo zákona Slovenskej národnej rady č. 192/1992 Zb. o registrácii cirkví a náboženských spoločností 

K bodu 2
Ustanovenie inkorporované zo zákona Slovenskej národnej rady č. 192/1992 Zb. o registrácii cirkví a náboženských spoločností. Zároveň sa nahrádza výraz „plnoletých osôb“ za  výraz „plnoletých členov“, čo presnejšie vyjadruje zámer novely zákona, podľa ktorej sa členom cirkvi rozumie výhradne fyzická osoba, ktorá k nej prináleží podľa svojho vnútorného presvedčenia a vnútorných predpisov cirkvi alebo náboženskej spoločnosti. 

K bodu 3 a 4
Ide o doplnenie obsahu návrhu na registráciu, pričom je presne špecifikované, čo majú tieto náležitosti obsahovať. 

K bodu 5
Ustanovenie inkorporované zo zákona Slovenskej národnej rady č. 192/1992 Zb. o registrácii cirkví a náboženských spoločností. 

K bodu 6
	Zrušením zákona Slovenskej národnej rady č. 192/1992 Zb. o registrácii cirkví a náboženských spoločností ako aj vznikom samostatnej Slovenskej republiky je ustanovenie nadbytočné.  

K bodu 7
	Predkladaná novela zrušuje zákon Slovenskej národnej rady č. 192/1992 Zb. o registrácii cirkví a náboženských spoločností.   

K článku 2
	Termín nadobudnutia účinnosti tohto zákona je dňom jeho vyhlásenia. 

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona s právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona:  poslanec Národnej rady Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona:  návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 308/1991 Zb. 
o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností v znení zákona č. 394/2000 Z. z.

3.	V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona neupravená.

4.	Návrh zákona svojou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení a svojou problematikou nepatrí ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe.

5.	Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika návrhu zákona [tretí bod písm. a)]: bezpredmetné vzhľadom na to, že v práve Európskej únie je problematika návrhu zákona neupravená.

6.	Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou Európskej únie: vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky návrhu zákona je bezpredmetné vyjadrovanie stupňa kompatibility návrhu zákona s právnou normou Európskej únie.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
a vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

I. Odhad dopadov na verejné financie:  
Štátny rozpočet:
Návrh zákona nemá dopad na štátny rozpočet. 

Rozpočty obcí:
Návrh zákona nemá dopad na rozpočty obcí.

Rozpočty vyšších územných celkov:
Návrh zákona nemá dopad na rozpočty VÚC.

II. Odhad dopadov na obyvateľstvo, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb:                            
Návrh zákona nemá  dopad na obyvateľstvo, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.

III. Odhad dopadov na životné prostredie:
Návrh zákona nemá  dopad na životné prostredie.

IV. Odhad dopadov na zamestnanosť:  
Návrh zákona nemá  dopad na zamestnanosť.

V. Odhad dopadov na podnikateľské prostredie:
Návrh zákona nemá  dopad na podnikateľské prostredie.