Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy predsedu vlády Talianskej republiky Silvia Berlusconiho v Slovenskej republike dňa 19. novembra 2004

	Na pozvanie predsedu vlády Slovenskej republiky Mikuláša Dzurindu sa dňa 19. novembra 2004 uskutočnila oficiálna návšteva predsedu vlády Talianskej republiky Silvia Berlusconiho v Slovenskej republike. Návšteva bola recipročnou návštevou vo vzťahu k predchádzajúcej oficiálnej návšteve predsedu vlády SR Mikuláša Dzurindu v Taliansku dňa 7. 4. 1999 na pozvanie vtedajšieho premiéra Massima D´Alemu. 
	
 V rámci programu sa uskutočnilo stretnutie s predsedom NR SR P. Hrušovským, rokovanie s predsedom vlády SR M. Dzurindom, tlačová konferencia, slávnostný obed a prechádzka starým mestom. Celkovo prebehla návšteva v priateľskej atmosfére a potvrdila veľmi dobrú úroveň vzájomných slovensko-talianskych vzťahov. 

Počas rokovaní bol potvrdený fakt, že v politickej oblasti je Taliansko významným spojencom SR v rámci EÚ a transatlantických vzťahov, ale i dôležitým partnerom v rámci dvojstranných vzťahov. V ekonomickej oblasti sa Taliansko nachádza na tretej priečke najväčších obchodných partnerov SR a je štvrtým najväčším investorom na Slovensku. S. Berlusconi podporil záujmy talianskych investorov na Slovensku a prípadný vstup spoločnosti ENEL označil za dôležitý impulz pre ďalší prílev talianskych spoločností na Slovensko. S veľkým uznaním sa taliansky premiér na všetkých fórach vyslovil o reformách slovenskej vlády, najmä o zavedení rovnej dane. 

Prediskutované boli aktuálne témy európskej agendy a medzinárodnej politiky. V rámci európskej problematiky bola pozornosť venovaná rozširovaniu EÚ, ratifikácii Ústavnej zmluvy, Lisabonskej stratégii, súčasnej ekonomickej situácii v EÚ a s tým súvisiacej iniciatíve talianskeho premiéra o zmenu kritérií Paktu stability a rozvoja. Medzi ďalšie diskutované témy patrila reforma OSN, kandidatúry oboch krajín v rámci BR OSN, EXPO 2008, ako i slovenské predsedníctvo v SEI. 

Z rokovania na NR SR:

Predseda NR SR Pavol Hrušovský prijal talianskeho premiéra v priestoroch bratislavského hradu. Na rokovaní zároveň participovali poslanci NR SR Pavol Paška, predseda ZV, Pavol Kubovič, podpredseda ZV a Milan Hort, predseda výboru pre verejnú správu. P. Hrušovský v úvode poďakoval S. Berlusconimu za podporu Talianska pri vstupe SR do EÚ a NATO. 
S. Berlusconi vyjadril obdiv Slovensku a reformám, ktoré sa vláde SR podarilo presadiť napriek tomu, že má v NR SR menšinu. Ocenil prístup poslancov NR SR, ktorí potrebné reformy podporili. Ako dodal, Slovensku sa podarilo presadiť aj také reformy, ktoré sa márne snaží presadiť jeho vláda v Taliansku. 
P. Hrušovský vysvetlil, že Slovensko má politicky pestrý parlament, v ktorom má koalícia menšinu, čo sťažuje prácu NR SR. Ale, ako dodal, aj za takejto situácie dokáže parlament prijímať dôležité rozhodnutia, ktoré majú vplyv na život občanov. Vyslovil potešenie, že okrem vnútropolitických tém dokážu poslanci NR SR konštruktívne diskutovať i o zahranično-politických témach, z ktorých sú v súčasnosti v centre pozornosti najmä ratifikácia Ústavnej zmluvy, rozširovanie EÚ, či budovanie európskej bezpečnostnej politiky. V tejto súvislosti informoval talianskeho partnera o prijatom mechanizme medzi vládou a NR SR v otázkach EÚ. Zdôraznil, že parlament tak spolu s vládou zodpovedá a formuje názory na hlavné otázky EÚ. 
Partneri si vymenili názory na proces ratifikácie Ústavnej zmluvy (ÚZ). P. Hrušovský potvrdil, že SR má ambíciu ukončiť ratifikačný proces v máji budúceho roku. Väčšina politických strán v SR je za ratifikáciu v parlamente, ale sú aj také, ktoré preferujú referendum. S. Berlusconi informoval, že TR mala ambíciu byť prvou krajinou, ktorá bude ratifikovať ÚZ, avšak Litva všetkých predbehla. 
Za kľúčovú otázku v európskej agende považuje S. Berlusconi otázku vstupu Turecka do EÚ. V tejto súvislosti potvrdil, že Taliansko bude podporovať okamžité začatie rokovaní. Podľa jeho slov by to bol pozitívny signál tureckej vláde i parlamentu pre odštartovanie ďalších reforiem. EÚ by takto získala moslimskú krajinu, ktorá by bola schopná akceptovať hodnoty európskych štátov. Dodal, že rokovania budú trvať desať i viac rokov, a ak by sa Turecko nestotožnilo s právnym štátom, vždy je možné povedať nie. P. Hrušovský v reakcii netajil opačný názor, podľa ktorého preferuje názor nemeckých kresťanských demokratov a model „privilegovaného partnerstva“.     
P. Hrušovský tiež vyjadril ľútosť nad odmietnutím R. Buttiglioneho ako európskeho komisára Európskym parlamentom. S. Berlusconi poďakoval za ocenenie a ubezpečil, že Buttiglione zostáva naďalej členom talianskej vlády.      
S. Berlusconi odovzdal pozdravy od predsedu talianskej poslaneckej snemovne P. Casiniho a tlmočil jeho pozvanie pre P. Hrušovského na návštevu Talianskej republiky. Ocenil vysokú úroveň dvojstranných vzťahov medzi TR a SR, predovšetkým spoluprácu v ekonomickej oblasti. Ako uviedol, na Slovensku pôsobia dve veľké talianske banky a pripravuje sa vstup talianskeho investora do energetického priemyslu SR. S. Berlusconi tiež hovoril o možnosti návštevy mladých talianskych podnikateľov, ktorí prinesú na Slovensko „pozitívny podnikateľský vírus“. P. Hrušovský poukázal na dôležitosť toho, že v SR začína okrem veľkých investorov pôsobiť aj množstvo stredných i malých firiem a ocenil pôsobenie Taliansko-slovenskej komory na Slovensku. Vyzval na oveľa širšiu spoluprácu medzi SR a TR, pre ktorú existujú dobré predpoklady. 
Na záver stretnutia poslanec Milan Hort, predseda skupiny priateľstva s Talianskom a podpredseda Stálej delegácie NR SR v Spoločnom parlamentnom výbore EÚ a SR vyzdvihol podiel, akým Taliansko participuje na boji proti terorizmu. Taliansky premiér v reakcii ocenil slovenskú účasť v Iraku.  

Z rokovaní s predsedom vlády Mikulášom Dzurindom:

Premiér M. Dzurinda ocenil podporu Talianska pri vstupe do EÚ a NATO a potvrdil, že Taliansko malo a má na Slovensku dôležité miesto. 
Premiér S. Berlusconi vyjadril ocenenie slovenskej vláde za to, že presadila toľko reforiem. Ako uviedol, jeho vláda sa v Taliansku snaží o realizáciu reforiem, avšak nedarí sa ich obhájiť v parlamente. Zvlášť ocenil zavedenie daňovej reformy a rovnej 19% dane na Slovensku. Dodal, že v súčasnosti sa snaha o daňovú reformu v Taliansku vyostrila tak, že musel pohroziť svojim koaličným partnerom predčasnými voľbami, ak nepodporia jej schválenie. 
Prostredníctvom reforiem sa S. Berlusconi snaží iniciovať rozsiahlu modernizáciu celej krajiny, ktorú podľa jeho slov dovtedy nikto neurobil. Ide predovšetkým o základné reformy verejnej správy, školstva, trhu práce, obrany, digitalizáciu centrálnej i regionálnej správy a pod. Doplnil, že taliansky štát je príliš nákladný s enormnými štátnymi výdajmi, rozvíja sa síce z ekonomického hľadiska, ale vnútri zostal „skostnatený“. Polovicu výdajov tvoria výdavky na štátnu správu s vysokým daňovým zaťažením pre podniky a fyzické osoby. Za 50 rokov sa v Taliansku vystriedalo 58 vlád, ktoré neboli schopné urobiť reformu ani len v školstve, dodal.  
M. Dzurinda v reakcii uviedol, že reformy spájajú nielen Slovensko a Taliansko, ale celú Európu. Práve o tom je Lisabonská stratégia a reformy by mali byť na prospech celej únie. 
Obaja partneri pozitívne zhodnotili vývoj v oblasti bilaterálnych vzťahov. Skonštatovali výrazný nárast vo vzájomnom zahraničnom obchode, nárast investorov, vytvorenie spoločného priemyselného parku v Šamoríne. S. Berlusconi podporil snahy spoločnosti ENEL vstúpiť na slovenský trh, podľa jeho slov by to bol silný impulz pre prílev ďalších talianskych investícií. 
M. Dzurinda tiež otvoril otázku voľného pohybu pracovnej sily, ktorá je pre Slovensko politicky citlivou záležitosťou. S. Berlusconi pripustil možnosti riešiť obmedzenia prostredníctvom bilaterálnych dohôd. Ako dodal, bude sa snažiť o zvýšenie kvót pre slovenských kvalifikovaných pracovníkov, ako aj o celkové zjednodušenie administratívneho procesu.
V oblasti vonkajších vzťahov sa partneri venovali rozširovaniu EÚ a situácii na Ukrajine. S. Berlusconi potvrdil doterajšiu pozíciu v otázke Turecka a zdôraznil, že Taliansko má záujem na tom, aby sa s Tureckom otvorili rokovania čo najskôr. M. Dzurinda informoval o prioritách zahraničnej politiky na Západnom Balkáne a o podpore integračných aktivít Chorvátska. S. Berlusconi sa tiež zaujímal o vývoj na Ukrajine. M. Dzurinda potvrdil, že SR má na Ukrajine svojich pozorovateľov a vyslovil obavy o ďalší vývoj v súvislosti s druhým kolom prezidentských volieb. Potvrdil podporu opozičnému kandidátovi Juščenkovi s tým, že jeho prozápadná orientácia by bola dobrým riešením pre budúcnosť Ukrajiny a jej vzťahov s EÚ. S. Berlusconi v reakcii uviedol, že Ukrajina je dôležitá krajina s takmer 50 mil. obyvateľov, s ktorou je potrebné mať dobré susedské vzťahy. Prehlásil, že bude presadzovať podporu Ukrajiny aj v novej EK. Napokon, Taliansko má s Ukrajinou nadviazané dobré kontakty, má tam viacero firiem, podieľalo sa na výstavbe diaľnice od Čierneho mora do Kyjeva. Priznal tiež dobré osobné a priateľské kontakty s prezidentom Kučmom. 
V ďalšej časti sa obaja premiéri zhodli na dôležitosti transatlantických vzťahov. M. Dzurinda vyjadril potešenie nad vzájomnou podporou kandidatúr na nestálych členov BR OSN a potvrdil talianskemu partnerovi podporu SR v kandidatúre na EXPO 2008. 
S. Berlusconi uviedol, že v súvislosti s OSN venuje Taliansko veľkú pozornosť reforme BR OSN. Zdôraznil, že reforma je pre Taliansko zvlášť dôležitá, keďže TR je 6. najvyspelejším štátom sveta a teda aj 6. najväčším prispievateľom OSN. Má asi 40.000 vojakov v mierových jednotkách na celom svete. Pokiaľ sa rozšíri počet stálych členov BR, Taliansko podľa slov S. Berlusconiho nesmie zostať mimo, inak by to pokladal za ťažkú osobnú prehru. Ak sa rozšíri BR o jedného člena, Taliansko bude požadovať kreslo pre EÚ ako celok. 

Veľkú pozornosť venoval S. Berlusconi počas rokovania téme európskej ekonomiky. Uviedol, že talianska ekonomika vplyvom zavedenia eura stratila nástroje menovej politiky a vplyvom politiky Európskej centrálnej banky (ECB) aj fiškálne nástroje. Kritizoval postupy ECB, ktorá podľa jeho slov umelo drží vysoký kurz eura, ktorý penalizuje konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. Ako dodal, od zavedenia eura je jeho hodnota voči US doláru o 45% vyššia a presne o toľko sú nevýhodnejšie európske výrobky. Varoval, že ak sa hodnota eura dostane zo súčasného kurzu 1,30 na 1,50 dolára za euro, bude to mať nepriaznivé dôsledky na európsku ekonomiku. 
Taliansko už avizovalo, že prekročí trojpercentný limit rozpočtového deficitu za rok 2004. V tejto súvislosti S. Berlusconi informoval o iniciatíve, ktorou chce pozmeniť kritériá Paktu stability a rastu. V najbližších dňoch po návšteve zašle list súčasnému predsedajúcemu premiérovi J. P. Balkenendemu a ostatným predsedom vlád EÚ so žiadosťou, aby sa najbližšia Európska rada zaoberala ekonomickou situáciou v EÚ a možnosťou zmeny maastrichtského kritéria 3%-ného stropu deficitu verejných financií. S. Berlusconi argumentoval, že 3% limit v súčasnej podobe je obmedzujúci pre rast ekonomiky a bráni uvedeniu veľkých investícií. Taliansky návrh v tomto zmysle predpokladá vylúčenie niektorých položiek z výdajov, ktoré spadajú do spomínaných 3%, predovšetkým výdaje na infraštruktúru, zbrojný priemysel, vedu a výskum. 
S. Berlusconi zároveň zaželal veľa úspechov slovenskému predsedníctvu v SEI a vyslovil podporu tomuto zoskupeniu, ktoré je dôležitým fórom pre rozpracovanie a prehlbovanie regionálnej spolupráce. 
Na záver stretnutia pozval premiéra M. Dzurindu na oficiálnu návštevu Talianskej republiky.

Záver:

Oficiálna návšteva predsedu vlády Talianskej republiky na Slovensku potvrdila vynikajúcu úroveň vzájomných slovensko-talianskych vzťahov a dôležitosť partnerstva medzi SR a TR v EÚ a ďalších medzinárodných organizáciách. 
Slovensku sa dostalo vysokého ocenenia za reformné procesy, ktoré presadila vláda SR, čo sa prejavilo v stabilite ekonomiky a zvýšení počtu zahraničných investorov na Slovensku. Talianska strana podporila podnikateľské zámery svojich spoločností a potvrdila záujem o prílev ďalších talianskych investícií na Slovensko.
Návštevu možno chápať ako významný impulz pre ďalší rozvoj dvojstrannej spolupráce predovšetkým v politickej a ekonomickej oblasti. Výsledkom sú tiež pozvania pre predsedu NR SR P. Hrušovského a predsedu vlády SR M. Dzurindu na oficiálne návštevy Talianskej republiky.