Author: --
Last saved by: spano
Company: MH

Návrh

zásad vlády Slovenskej republiky

o uplatňovaní niektorých kompenzačných operácií pri obstarávaní tovarov, služieb a stavebných prác pre potreby obrany a vnútornej bezpečnosti štátu 

	Vláda Slovenskej republiky, vychádzajúc z významu kompenzačných operácií typu offsetov pre rozvoj hospodárstva Slovenskej republiky, najmä pri ich smerovaní do perspektívnych odvetví hospodárstva, umožňujúcich zároveň
-	podporu tvorby domácich a prílev zahraničných investícií k dokončeniu transformačného procesu v Slovenskej republike a pre potreby ďalšieho hospodárskeho rozvoja štátu,
-	podporu rastu konkurencieschopnosti slovenského priemyslu,
-	otváranie nových exportných trhov, alebo zvyšovanie exportnej výkonnosti slovenskej ekonomiky, predovšetkým v oblastiach s vysokou pridanou hodnotou,
-	podporu transferu vyspelých technológií a know-how,
-	zvyšovanie zamestnanosti v regiónoch s vysokou mierou nezamestnanosti,
-	podporu zakladania spoločných podnikov,
-	podporu spoločných projektov v oblasti výskumu, vývoja a vzdelávania,

prijíma tieto zásady na výkon vybraných kompenzačných operácií (offsetových programov) pri obstarávaní tovarov, služieb a stavebných prác pre potreby obrany a vnútornej bezpečnosti štátu:

1.	Tieto zásady vlády Slovenskej republiky upravujú osobitné kompenzačné operácie, ktoré sa uplatňujú za dodávky alebo poddodávky zo zahraničia pri obstarávaní tovarov, služieb a stavebných prác pre potreby obrany a vnútornej bezpečnosti štátu (ďalej len “offsetové programy”), ak obstarávateľom je orgán štátnej správy a orgán alebo úrad vykonávajúci štátne záležitosti ^1).

^1) § 3 ods. 1 písm. a) zákona č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

2.	Offsetové programy sa môžu uplatňovať pri nadlimitnom obstarávaní^2) tovarov, služieb a stavebných prác od zahraničného dodávateľa.

^2) § 13 ods. 2 zákona č. 263/1999 Z. z.

3.	Cieľom offsetového programu je priama účasť na dodávkach alebo poddodávkach predmetu obstarávania, napomáhanie vstupu slovenských podnikateľských subjektov na zahraničné trhy, iniciovanie vstupu priamych zahraničných investícií a transfer vyspelých technológií do hospodárstva Slovenskej republiky.

4.	Prioritnými hospodárskymi odvetviami, na ktoré môžu byť offsetové programy zamerané, sú:
- priemysel informačných technológií,
- elektrotechnický a elektronický priemysel, 
- obranný priemysel,
- cestovný ruch,
- automobilový priemysel,
- farmaceutický priemysel, priemysel génového inžinierstva,
- drevospracujúci priemysel,
- ostatné odvetvia priemyslu s vysokou pridanou hodnotou, s pozitívnym vplyvom na životné  prostredie.

5.	Výber, schvaľovanie a kontrolu offsetových programov v súvislosti s obstarávaním zabezpečuje Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len “ministerstvo”). Za týmto účelom ministerstvo spracuje príslušné smernice, pričom pre výkon jednotlivých úloh offsetových programov môže zriadiť osobitnú offsetovú komisiu a poveriť komisiu, resp. aj podriadené inštitúcie alebo iné špecializované inštitúcie plnením úloh v oblasti offsetov, zameraných najmä na
a) získavanie a vyhodnocovanie informácií o vhodných tuzemských uchádzačoch o offsetové operácie a vedenie ich evidencie, 
b) rokovania s podnikateľskými subjektami slovenského priemyslu o príprave offsetových operácií,
c) prípravu podkladov pre schvaľovanie offsetových operácií a navrhnutie ich hodnoty a hodnoty offsetových koeficientov,
d) hodnotenie výkonov v rámci plnenia offsetových operácií a offsetových programov.

6.	Základným predpokladom pre realizáciu offsetového programu je uvedenie offsetového programu ako jednej z podmienok obstarávania pri vyhlasovaní obstarávania obstarávateľom. Kritériá offsetového programu určuje na požiadavku obstarávateľa ministerstvo.

7.	Návrh offsetového programu je súčasťou ponuky, ktorú predkladá zahraničný uchádzač o dodávku predmetu  obstarávania obstarávateľovi. 

8.	Návrhy offsetových programov z nevylúčených ponúk^3) postupuje obstarávateľ ministerstvu, ktoré ich vyhodnotí. Stanovisko ministerstva obstarávateľ zohľadňuje vo vyhodnotení ponúk obstarávania.

^3) § 35 zákona č.263/1999 Z.z.

9.	Zahraničný dodávateľ sa zaväzuje poskytnúť offsetový program Slovenskej republike formou offsetovej dohody, ktorú uzatvára s ministerstvom a obstarávateľom. Uzatvorením offsetovej dohody sa zahraničný dodávateľ predmetu obstarávania stáva nositeľom offsetového záväzku.

10.	Offsetová dohoda je závislou zmluvou^4) k zmluve na predmet obstarávania a uzatvára sa podľa právneho poriadku Slovenskej republiky.

^4) §  750 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov.

11.	Na každú offsetovú dohodu sa musí vzťahovať penalizačná klauzula. Obstarávateľ určí sankcie za neplnenie offsetovej dohody v základnej zmluve. O neplnení offsetovej dohody ministerstvo informuje obstarávateľa. Neplnenie záväzkov z offsetového programu a sankcie sa nevzťahujú na predoffsetové operácie, ktoré sú bez väzby na dohodu o offsetovom programe.

12.	Plnenie offsetového programu je viazané časom plnenia predmetu obstarávania, ak sa v offsetovej dohode strany nedohodnú inak. V prípade neplnenia offsetového programu ministerstvo môže nositeľovi offsetového záväzku predĺžiť lehotu na plnenie.

13.	Offsetový program tvorí súhrn offsetových operácií, ktoré môžu byť priame alebo nepriame. 

14.	V offsetovej dohode sa určí hodnota offsetového programu. Prekročenie hodnoty offsetovej dohody, ktoré vyplynie zo schválených valorizačných hodnôt offsetových operácií v priebehu realizácie offsetového programu, možno do piatich rokov od ukončenia obstarávania započítať v prospech iného obstarávania podľa týchto zásad.

15.	V prospech hodnoty offsetovej dohody môže byť započítaná aj hodnota predoffsetových operácií, vykonaných zahraničným dodávateľom do piatich rokov pred uzatvorením offsetovej dohody a plnených na území Slovenskej republiky, ak tieto svojím charakterom môžu byť predmetom offsetového programu.

16.	Náklady  na predoffsetové operácie a offsetové operácie znáša zahraničný dodávateľ.

17.	V priebehu realizácie offsetového programu nositeľ offsetového záväzku predkladá ministerstvu vlastné návrhy offsetových operácií, resp. môže využiť ponuky z databázy offsetových projektov ministerstva. Tieto ponuky môžu byť poskytované tiež uchádzačom o predoffsetové operácie. Ministerstvo určuje pre každú offsetovú operáciu koeficient offsetovej operácie, hodnotu a výslednú valorizačnú hodnotu offsetovej operácie.

18.	Pri určení hodnoty offsetovej operácie sa vychádza z podielu slovenského materiálu, práce, pridanej hodnoty a ďalších prvkov slovenského pôvodu a výnosov pre slovenskú stranu. Ak výroba dohodnutých tovarov nezahŕňa zahraničné polovýrobky, súčasti a komponenty, ale nositeľ offsetového záväzku ich použitie vyžaduje, ich hodnota sa od hodnoty offsetovej operácie odpočíta.

19.	Hodnota offsetovej operácie môže byť po vzájomnej dohode medzi nositeľom offsetového záväzku a ministerstvom po posúdení jej prínosu pre slovenskú stranu alebo zvýšeného rizika nositeľa offsetového záväzku zvýšená na valorizačnú hodnotu vynásobením offsetovým koeficientom. Offsetový koeficient s hodnotou viac ako 1 možno navrhnúť len pre významné offsetové operácie s vysokým podielom sofistikovaných prác, s veľkou pridanou hodnotou, s veľkou úsporou vo verejných financiách alebo veľkým národohospodárskym významom. Maximálna výška offsetového koeficientu je 3.

20.	Valorizačné hodnoty offsetových operácií, schválené ministerstvom, sa registrujú v prospech plnenia hodnoty offsetového programu ako offsetový rámec. Offsetový rámec je súčet prijatých valorizačných hodnôt schválených offsetových operácií, vyjadrujúci percentuálne plnenie hodnoty offsetového programu v hodnotiacom roku.

21.	Plnenie offsetového programu sa vyhodnocuje raz ročne, spravidla ku koncu kalendárneho roka.

22.	Predoffsetová operácia je aktivitou budúceho nositeľa offsetového záväzku a uzná sa ako plnenie offsetového programu len v prípade, že zahraničný dodávateľ bude vybraný ako dodávateľ predmetu obstarávania. Ak zahraničný dodávateľ nezíska zákazku, ktorá je predmetom obstarávania, môžu byť offsetové rámce z predoffsetových operácií v priebehu piatich rokov od vykonania obstarávania využité na iné obstarávanie, prípadne môžu byť prevedené na iných dodávateľov. Rovnakým spôsobom sa môže postupovať s offsetovými rámcami, ktoré presiahnu určený rozsah plnenia offsetového programu. Po uplynutí piatich rokov od uskutočnenia obstarávania sú offsetové rámce neplatné a neprevoditeľné.

Súčasťou zásad je príloha č.1, obsahujúca výklad základných pojmov v oblasti offsetov.

												    Príloha č.1

Základné pojmy offsetov

Offsetový program - ekonomická kompenzácia hodnoty nadlimitného obstarávania tovarov, služieb a stavebných prác od zahraničného dodávateľa.

Obstarávanie - obstarávanie vykonávané pre potreby obrany a vnútornej bezpečnosti štátu, ak obstarávateľom je orgán štátnej správy a orgán alebo úrad vykonávajúci štátne záležitosti.

Offsetový záväzok - záväzok zahraničného dodávateľa ponúknuť kompenzáciu formou priamej alebo nepriamej offsetovej operácie za dodávku tovaru, služieb a prác, ktoré sú predmetom obstarávania.

Offsetová operácia - jednotlivý obchodný prípad medzi tuzemským uchádzačom o offsetovú operáciu a nositeľom offsetového záväzku  resp. uchádzačom o predoffsetovú operáciu, posúdený a schválený ministerstvom ako plnenie offsetového programu.

Priama offsetová operácia - projekt zameraný na priamu účasť tuzemských uchádzačov na výrobe predmetu plnenia obstarávania, ktorý poskytuje zahraničný dodávateľ; ide len o priame subdodávky pre vyhotoviteľa predmetu zákazky a nositeľa offsetového záväzku.

Nepriama offsetová operácia - projekt s účasťou tuzemských uchádzačov, realizovaný na území Slovenskej republiky alebo na území cudzích štátov, ktorý nemá priamy vzťah k výrobe predmetu obstarávania, poskytovaného zahraničným dodávateľom.

Tuzemský uchádzač o offset - fyzická osoba alebo právnická osoba so sídlom na území Slovenskej republiky, ktorá vyvíja vo vlastnom mene hospodársku činnosť a nie je osobou právne závislou od zahraničného dodávateľa predmetu obstarávania.

Hodnota offsetového programu - celková hodnota kompenzácie za umiestnenie predmetu obstarávania v Slovenskej republike realizovanej zahraničným dodávateľom, vyjadrená percentuálne v pomere k nákupnej cene predmetu obstarávania.

Hodnota offsetovej operácie - reálna hodnota slovenského obsahu konkrétneho obchodného prípadu, na ktorej sa vzájomne dohodnú nositeľ offsetového záväzku a tuzemský uchádzač. 

Offsetový koeficient - koeficient dohodnutý medzi ministerstvom a nositeľom offsetového záväzku po posúdení prínosu offsetovej operácie pre slovenskú stranu alebo zvýšenia rizika nositeľa offsetového záväzku.

Valorizačná hodnota offsetovej operácie - výsledná hodnota jednotlivej offsetovej operácie uznaná ministerstvom, t. j. reálna hodnota prípadu, zvýšená alebo znížená o offsetový koeficient, ktorá sa započítava nositeľovi offsetového záväzku do plnenia offsetového programu.

Predoffsetová operácia - obchodný prípad, ktorý sa v Slovenskej republike uskutoční pred realizáciou obstarávania a pred uzatvorením offsetovej dohody s nositeľom offsetového záväzku, posúdený a schválený ministerstvom. 

Offsetová dohoda - dohoda uzatvorená medzi nositeľom offsetového záväzku na jednej strane a obstarávateľom a ministerstvom  na strane druhej.

											    Príloha č.2	
Analýza Dohody o vládnom obstarávaní (GPA) v nadväznosti na uplatňovanie offsetov

GPA obsahuje v článku XVI výslovnú úpravu k offsetom, ktoré sú v poznámke č. 7 dohody pod čiarou definované nasledovne:

“Offsety vo vládnom obstarávaní sú opatrenia, ktoré sa používajú na podporu miestneho rozvoja alebo na zlepšenie účtov platobnej bilancie prostredníctvom domáceho uspokojenia, licencovaním technológie, investičnými požiadavkami, protiobchodom alebo podobnými požiadavkami.” (Offsets in government procurement are measures used to encourage local development or improve balance-of-payment accounts by means of domestic content, licensing of technology, investment requirements, counter trade or similar requirements.)

Spomedzi rôznorodých možných účelov kompenzačných opatrení určuje táto definícia len dve: miestny rozvoj a zlepšenie účtov platobnej bilancie. Pri úzkej interpretácii by to znamenalo, že by boli prípustné napríklad opatrenia v rámci zlepšenia zamestnanosti alebo rozvoja trhu. Smerodajné pre výklad sú však ciele uvedené v úvode k GPA a to sú liberalizácia a rozširovanie svetového obchodu, ako aj ochrana pred diskrimináciou zahraničných tovarov pri ochrane domácich. Preto je možné použiť širší výklad, t. j. efekt platobnej bilancie z pohľadu národohospodárskeho, pričom ako vnútorný rozvojový efekt je možné chápať všetko, čo prebieha vo vnútri krajiny, bez ohľadu na to, či ide o rozvoj trhov, odvetví alebo oblastí. To platí pre priame aj nepriame účinky. Tá istá metóda širokého výkladu platí pre prostriedky používané v rámci offsetov. Zmienka o protiobchode (counter trade) je nadbytočný výrazom, pretože offsety sú   jednou z možností výkonu protiobchodu (counter trade). Licencie a investície nie sú definitívnym výpočtom možných používaných prostriedkov. To vyplýva z formulácie pojmu “podobné požiadavky” (similar requirements).  

Článok XVI tejto dohody obsahuje základný zákaz offsetov pre obstarávanie tovarov a služieb. Formulácia “nariadiť, snažiť sa alebo zvážiť” v článku XVI pritom jasne dokazuje, že takto sa chápu nielen zmluvne dohodnuté offsety, ale všetky spojenia s vládnou zákazkou, napr. v rámci džentlmenskej dohody. Túto základnú zásadu opäť porušujú rôzne výnimky:

a) | Výnimka z článku XVI, ods. 2 v prospech rozvojových krajín, ku ktorým Slovenská republika nepatrí (pozri tiež článok V dohody GPA – Modifikácie dohody v prospech rozvojových krajín).

b)

Tam, kde sa dohoda všeobecne neuplatňuje, neplatí prirodzene ani zákaz offsetov. Platí to pre všetky obstarania v rámci škály tzv. prahových hodnôt, podľa toho, či pôjde o obstaranie vlády, ňou poverených inštitúcií alebo podniky verejného záujmu, alebo v členení na tovary, služby a stavebné práce. Netreba podceňovať fakt, že rozhodnutie o zákazníkovi môže prahové hodnoty znásobiť a pojem stavebné práce, hlavne výstavba zariadení vytvára v úprave veľké medzery.

Článok II upravuje výpočet prahových hodnôt. Článok II, ods. 4 - predpisy o sčítaní pamätajú na prípad, ak by sa celková zákazka rozdelila, aby pri každom jednotlivom obstaraní boli dodržané prahové hodnoty. Uvedené predpisy bránia obchádzaniu prahovej hodnoty. Prípustnosť offsetov pri obstaraniach nižších ako sú prahové  hodnoty nesmie preto zvádzať k tomu, že pre neprimerane vysoké správne náklady sú offsety v tomto rámci nezaujímavé. Treba poukázať na to, že offsety nie sú limitované, t.j. môžu ľubovoľne prekročiť objem obstarania. Všetky, aj tiché spojenia nadmerných offsetov na obstarávanie nižšie ako je prahová hodnota, ale vzhľadom na obstaranie bez offsetového záväzku v hodnote vyššej ako je prahová hodnota, sa musí považovať za obchádzanie článku XVI.

c)

Výnimku obsahuje ďalej článok XXIII, podľa ktorého sa vynímajú všetky druhy obstarávania v oblasti obrany a bezpečnosti.  Pritom sa zdá, že článok XXIII, ods. 1, obmedzuje úpravu o výnimkách na obstarávanie zbraní, munície a iného vojenského materiálu. Odkaz na obstarávanie z hľadiska národnej bezpečnosti by však mal zahrnúť všetky tovary, obsiahnuté v rozpočte rezortu obrany, teda aj stavby pre príslušníkov armády, alebo všetky  tovary, napríklad počítače alebo osobné autá, ktoré sa používajú rovnakým spôsobom aj v civilnom sektore, slúžia však národnej bezpečnosti. To platí aj pre služby, pretože obstarávanie v zmysle dohody platí pre tovary a služby. Používanie rozdielnych pojmov obranné účely a národná bezpečnosť sa dá vysvetliť tak, že sa upravujú rôzne vecné obsahy. Podľa nášho ponímania sa tu myslí protiklad vonkajšej bezpečnosti (obrana) a vnútornej bezpečnosti (národná bezpečnosť). Vnútornej bezpečnosti neslúži len polícia, ale aj programy imunizácie obyvateľstva proti užívaniu drog alebo obrana a zaistenie nebezpečných alebo ohrozených zariadení, napríklad konečných úložísk kontaminovaných materiálov. Pri širšej interpretácii by sme sem mohli zaradiť aj programy boja proti tieňovému hospodárstvu, napríklad pranie špinavých peňazí, hospodársku kriminalitu, čiernu prácu, pretože tieto tiež pri dosiahnutí určitého stupňa začínajú ohrozovať základňu štátnej a sociálnej organizácie, a tým aj vnútornú bezpečnosť.

Výklad pre právnu normu musí platiť aj pre výnimky, t. j. musí zahŕňať nielen nepriame, ale aj priame opatrenia. Spolu s ostatnými výnimkami, uvedenými v článku XVI, ods. 2, je oblasť, pre ktorú dohoda GPA neplatí, podstatne širšia. Podľa okolností by sa mohla zaradiť dokonca aj výstavba železníc za účelom zníženia emisií škodlivých látok z motorových vozidiel pod ochranu ľudského zdravia, a tým národnej bezpečnosti a spojiť vládne obstarávanie v tejto oblasti s offsetmi.

	Záver: 

	Článok XVI dohody GPA z roku 1994 offsety v spojení s vládnym obstarávaním vyslovene zakazuje. Tento zákaz sa však, v súlade s predchádzajúcim textom, neuplatňuje pri:
-	obstarávaní pod prahovými hodnotami;
-	obstarávaní podľa čl. XXIII, ods. 1, zameranom na obstarávanie tovarov vonkajšej (obrana) a vnútornej bezpečnosti;
-	obstarávaní podľa čl. XXIII, ods. 2, zameranom na zabezpečenie verejnej morálky, systému bezpečnosti, života alebo zdravia ľudí, zvierat alebo rastlinstva alebo duševného vlastníctva, alebo vo vzťahu k tovarom alebo službám pre postihnuté osoby, verejnoprospešné inštitúcie alebo väzenskú prácu;
-	obstarávaní, pokiaľ obstarávateľ nepatrí k signatárom GPA, resp. nie je členom EÚ (čo je zatiaľ prípad Slovenskej republiky).

    Príloha č.3

Prehľad o legislatíve krajín EÚ v oblasti offsetov

Belgicko
O jednotlivých offsetových obchodných operáciách a protiodberoch (industrial benefit) pri dovoze tovarov pre potreby Ministerstva obrany Belgického kráľovstva rozhoduje Rada ministrov. Legislatíva vychádza zo Zmluvy o založení EÚ (čl. 296, par. 1b), zákona o verejnom obstarávaní (zo 6. 2. 1997 a novela zo 6. 12. 2001), pričom offsety sú spomenuté v kráľovskom nariadení o obstarávaní pre  obranné účely z 29. 4. 2001. Podrobný postup stanovuje Ministerstvo pre ekonomické záležitosti Belgického kráľovstva. Nákupy formou offsetov sa realizujú buď formou verejných tendrov alebo priamym dopytom u dodávateľa. Spodnou hranicou pre vypísanie tendra   je objem obchodu nad 11 mil. eur, u priamych dopytov bez zverejnenia obchody nad 1,1 mil. eur a so zverejnením obchody nad 2,2 mil. eur.

Holandsko
Offsetová politika je súčasťou priemyselnej politiky Ministerstva hospodárstva Holandského kráľovstva. Offsety sa využívajú pri obstarávaní obranných systémov, zariadení a výzbroje zo zahraničia v prípade, ak ide o dodávky v hodnote min. 2,5 milióna eur (platí od 1. 1. 2002). V tom prípade sa požaduje offset vo výške 100 % kontrahovanej hodnoty. Komisariát pre vojenskú výrobu Ministerstva hospodárstva (CPM) identifikuje možnosti offsetov so všetkými dodávateľmi prichádzajúcimi do úvahy. Komisariát CPM je začlenený do sekcie pre podnikanie a je zodpovedný za každodenný offsetový manažment a celkovú agendu. Správa o výsledkoch offsetovej politiky je každoročne predkladaná ministrom hospodárstva v parlamente. Pri offsetových programoch spolupracuje aj Holandský zväz výrobcov obrannej techniky, ktorý môže pomôcť zahraničným dodávateľom pri identifikácii offsetových možností v odvetví výroby obrannej techniky.  

Dánsko
Uplatňovanie offsetových programov vychádza z článku 296 Zmluvy o založení EÚ. Dánsko k problematike offsetov nemá spracovanú samostatnú právnu normu. Zahraniční dodávatelia, ktorí predávajú obranné systémy a zariadenia dánskym ozbrojeným zložkám, majú zvyčajne povinnosť uzavrieť dohodu o priemyselnej spolupráci (Industrial Cooperation Agreement -ICA) s Národnou agentúrou pre podnikanie a bývanie, ktorá patrí pod Ministerstvo hospodárstva a obchodu.    Dohody o priemyselnej spolupráci sa uzatvárajú v prípade obstarávania v sume vyššej ako 25 mil. DKK. Offset musí obsahovať kompenzácie minimálne 100 % z hodnoty zmluvy.

Fínsko
Offsetové transakcie vychádzajú zo Zákona o verejnom obstarávaní (č.1505/1992), ktorý vstúpil do platnosti 1. 1. 1994.  Na zákon nadväzujú dve smernice, schvaľované na vládnej úrovni. Jedna sa týka domácich výrobcov vo verejnom obstarávaní (“General terms of public procurement for Finland”) , druhá sa týka zahraničných subjektov a fínskych subjektov, realizujúcich pre nich subdodávky. V rámci druhej smernice sú upravené aj offsetové transakcie, ktoré vypracovalo Ministerstvo obchodu a priemyslu FR (Fínsky výbor pre priemyselnú participáciu)  pod názvom "Finland´s new offset guidelines-Industrial participation expected from foreign sellers". Tieto sú v platnosti od 1.6.2002. Priemyslená participácia je žiadaná v prípade kontraktu nákupu obranného materiálu prevyšujúcu hodnotu 10 mil. eur. Výška kompenzácie je 100 % hodnoty tovarového kontraktu. Najdôležitejším cieľom je presadenie moderných technológií na zahraničných trhoch, najmä malých a stredných subjektov a fínskych výrobcov obrannej techniky. Obstarávateľom vojenského materiálu je Ministerstvo obrany, avšak administrátorom offsetových transakcií je Ministerstvo obchodu a priemyslu.

Grécko
Postup pri navrhovaní, schvaľovaní, uzatváraní a realizácii offsetových obchodov upravuje Dekrét prezidenta republiky číslo 284/89, pričom už samotný návrh musí obsahovať tzv. Offset Benefits (prínosy offsetu), podľa smerníc Ministerstva obrany Grécka, vydaným k tomuto účelu. Offsety sa využívajú pri obchodovaní s vojenským materiálom, či už ide o transfer technológií, investície do obranného priemyslu alebo výrobu výrobkov dvojakého použitia.

Francúzsko
Systém obstarávania tovarov, služieb a prác s využitím offsetových programov nie je vo Francúzsku zaužívaný a doslova je vládnymi organizáciami "pas conseille" (tzn. neodporúčaný) s odôvodnením že je to "doplnkový program" k vládnym zákazkám a nie je iniciovaný ako čistý obchodný prípad - z toho dôvodu sa vymyká klasickému ponímaniu obchodného prípadu. V daných reláciách boli v minulosti uvedené formy uplatňované v súvislosti s obchodnými operáciami v krajinách Blízkeho a Stredného východu, v súčasnosti sa nerealizujú.

Portugalsko
V Portugalsku platí Vyhláška Ministerstva obrany Portugalska, ktorá zahrňuje offsety. Podľa nej pri investíciach vo vojenskej oblasti, ktoré presiahnu 5 mil. eur, Ministerstvo obrany vyžaduje od dodávateľa zariadení, zbraní alebo služieb kompenzáciu, ktorá je v rovnakom objeme, alebo vyššom (nikdy nie nižšom) ako je hodnota dodaného tovaru, či služieb. O kompenzačných obchodoch v zmysle  uvedenej vyhlášky rozhoduje Národná komisia pre kompenzáciu (pri Rade ministrov), ktorá pozostáva zo zástupcov Ministerstva obrany PR a Ministerstva hospodárstva PR; predsedom komisie je generál zodpovedný za logistické zabezpečenie. Od 2. mája 2003 platí novela zákona o obrane, kde offsety nie sú priamo spomenuté, iba v článku 10 sa uvádza, že investície v danej oblasti  môžu byť realizované v akejkoľvek kontraktačnej forme povolenej zákonmi krajiny, ktorá vyhovuje národným záujmom. Hlavným zámerom komisie v oblasti kompenzačných operácií je prioritné zabezpečenie získania špičkových technológií, ktoré sú uprednostňované pred priamymi zahraničnými investíciami a inými formami offsetových programov. 

Rakúsko
Smernica, ktorá upravuje podmienky väzbového obchodu "Gegengeschäft", nemá vo vzťahu k obstarávaniu formu zákona ani nariadenia. Je to skôr všeobecne záväzné pravidlo pri obstarávaní tovarov a služieb pre bezpečnostné účely. Vo všeobecnosti by mala kompenzácia hodnoty obstarávania dosiahnuť minimálne 100 % komerčnej hodnoty kontraktu. Ťažiskovými bodmi zamerania väzbových obchodov sú technologické transfery, podpora exportnej výkonnosti, priame zahraničné investície, vytváranie nových pracovných  miest a pod.

Španielsko
V Španielsku neexistuje legislatívna úprava pre obchodné operácie s kompenzáciou typu offset. Ich realizáciu má plne v kompetencii ministerstvo obrany a teda ministerstvo hospodárstva nie je do tohto procesu žiadnym spôsobom involvované. Ministerstvo hospodárstva má osobitný útvar (ISDEFE), ktorý spadá pod štátneho tajomníka ministerstva obrany. Všetky operácie predaja špeciálnej techniky prechádzajú schvaľovaním tohto útvaru, ktorý má za úlohu negociovať a sledovať plnenie Zmlúv o priemyselnej spolupráci a kompenzáciách, reprezentovať národné priemyselné záujmy v programoch spolupráce a napomáhať španielskemu obrannému priemyslu pri exportných operáciách.

Nemecko
Na vykonávanie offsetových programov neboli prijaté osobitné legislatívne normy, naopak, nemecká strana považuje uzákonenie offsetových programov za previnenie voči trhovému hospodárstvu, za protekcionistický prvok, ktorý naviac ovplyvňuje medzinárodný trh práce.

Taliansko
Taliansko nemá zákonne upravený postup pri nákupoch obranného materiálu, pokiaľ ide o offsety. Možnosť vyžadovania offsetových nákupov sa zvažuje individuálne podľa objemu nákupu,  teritória pôvodu tovaru, obchodnej bilancie s týmto teritóriom a pod. O podmienkach offsetu rozhoduje Ministerstvo obrany Talianska.

Švédsko
Švédsko nemá problematiku offsetov upravenú zákonom, vyhláškou alebo nariadením. Podmienky sa vyjednávajú a nastavujú podľa toho-ktorého prípadu. Na dodávky, či investície v rámci offsetu sa nevzťahuje zákon o verejnom obstarávaní.

Veľká Británia
Veľká Británia nemá pre túto oblasť záväznú legislatívnu normu. Platia usmerňujúce pravidlá politík nazvané "Industrial Participation Guidlines" (Smernica pre offsety), vydané ministerstvom obrany Veľkej Británie.