dôvodová správa

A. Všeobecná časť

I.

Potreba navrhovanej novely zákona o poštových službách je vyvolaná v prvom rade potrebou zapracovať do slovenského právneho poriadku novú smernicu Európskeho parlamentu a Rady 
z 10. júna 2002 č. 2002/39/ES. Touto smernicou sa menia niektoré ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady z 15. decembra 1997 č. 97/67/ES o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb Spoločenstva a zlepšovania kvality služieb, ktorá bola v roku 2001 vecným podkladom pre prijatie zákona o poštových službách.
Novou smernicou sa predĺžila platnosť smernice 97/67/ES až do konca roku 2008. To v podmienkach trhu poštových služieb v celej Európskej únii znamená, že najmenej do roku 2008 bude existovať tzv. poštová výhrada. 
Nová smernica výslovne umožňuje členským štátom zachovať vnútroštátne platnú poštovú výhradu a ukladá im povinnosť regulovať podmienky poskytovania univerzálnej poštovej služby a poštové sadzby za ich poskytovanie. Zmenou v porovnaní s doterajším stavom je, zníženie rozsahu poštovej výhrady na vyberanie a distribúciu zásielok s obsahom korešpondencie z 350 g, platných pre členské štáty do 31. 12. 2002, na 100 g a následne s účinnosťou od 1. 1. 2006 na 50 g v nadväznosti na príslušný násobok ceny. 
Tento postup podľa smernice predpokladá, že poštová výhrada na vyberanie a distribúciu zásielok s obsahom korešpondencie zanikne v celej Európskej únii najskôr od 1. januára 2009. Ale ani tento termín nie je celkom istý, pretože podľa smernice má Komisia vypracovať perspektívnu štúdiu, v ktorej pre každý členský štát zhodnotí dopad úplného dokončenia vnútorného poštového trhu v roku 2009 na univerzálnu službu.  Komisia predloží do 31. decembra 2006 Európskemu parlamentu a Rade správu sprevádzanú návrhom, v ktorom prípadne potvrdí rok 2009 ako dátum úplného dokončenia vnútorného poštového trhu alebo stanoví ďalšie kroky na základe štúdie.
Napriek zníženiu hmotnostného limitu zásielok s obsahom korešpondencie patriacich do poštovej výhrady, stále ide o podstatný rozsah činnosti poskytovateľa univerzálnej poštovej služby, pretože početne väčšina zásielok s obsahom korešpondencie je práve do hmotnosti 100 g, a to tak vo vnútroštátnom poštovom styku členských štátov Európskej únie, ako aj v medzinárodnom poštovom styku.
Obsahom poštovej výhrady budú od 1. januára 2004 zásielky s obsahom korešpondencie do hmotnosti 100 g (do konca roku 2005), resp. do 50 g (do konca roku 2008). Tieto hmotnostné limity sa neuplatňujú ak je cena rovnaká alebo väčšia ako trojnásobok poštovej sadzby, resp. dva a pol násobok (do konca roku 2008), podľa tarify poskytovateľa univerzálnej služby za zásielku s obsahom korešpondencie prvého hmotnostného stupňa najrýchlejšej kategórie (teraz je to päťnásobok). 
Okrem uvedeného dôvodu - preberania obsahu smernice 2002/39/ES navrhovaný zákon odstraňuje niektoré nedostatky platnej úpravy, najmä niektoré formulačné a legislatívnotechnické nepresnosti a úpravu ustanovení, ktoré v praxi vyvolávajú výkladové problémy.

II.

Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky voči Európskym spoločenstvám, ako aj voči iným štátom na základe dvojstranných medzinárodných zmlúv upravujúcich medzinárodný poštový styk a dopravu poštových zásielok v medzinárodnej doprave. 
Obsah navrhovanej právnej úpravy je v súlade s Aktami Svetovej poštovej únie, ku ktorým pristúpila Slovenská republika (uverejnené ako oznámenie č. 66/2001 Z. z.).
Obsah navrhovanej právnej úpravy je v súlade s Viedenským dohovorom o diplomatických stykoch, pokiaľ ide o prepravu tzv. nedotknuteľných poštových zásielok (t.j., diplomatickej pošty).

III.

Navrhovaná právna úprava nebude mať bezprostredný vplyv na štátny rozpočet, ani na ostatné verejné rozpočty, pretože sa ňou nemení štruktúra, ani kompetencie štátnej poštovej správy a neobsahuje nové požiadavky na pracovné sily.
Predpokladané zmenšenie okruhu vyhradených poštových zásielok od 1. januára 2004 sa neprejaví takým podstatným zásahom do hospodárenia terajšieho držiteľa licencie na poskytovanie univerzálnej poštovej služby (Slovenská pošta, š.p. Banská Bystrica), aby bol potrebný zásah štátu, ktorý je nositeľom povinnosti zabezpečiť univerzálnu poštovú službu vo vnútroštátnom poštovom styku i v medzinárodnom poštovom styku. 
Zmenšenie rozsahu poštovej výhrady na druhej strane umožní aj iným poštovým podnikom poskytovať poštovú službu vyberania a distribúcie zásielok s obsahom korešpondencie o hmotnosti viac ako 100 g, ktorú doteraz nesmeli (do konca roku 2003 sú vyhradené poštové zásielky až do hmotnosti 1000 g - § 42 ods. 5). To prispeje k zvýšeniu konkurencie na trhu poštových služieb.

IV.
DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI
právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ právneho predpisu: Vláda Slovenskej republiky

2. Názov návrhu právneho predpisu: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 507/2001 
                                                            Z. z. o poštových službách

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej   únii:

a)	Návrh svojou problematikou nepatrí medzi priority Európskej dohody o pridružení podľa čl. 70, ani podľa poslednej verzie Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup ani podľa Bielej knihy. Návrh zákona patrí, podľa uznesenia vlády SR č. 1328 z 11. decembra 2002 k Prioritným úlohám vlády SR vyplývajúcich z Pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii z 9. októbra 2002, medzi prioritné úlohy vlády Slovenskej republiky v roku 2003 (bod 19.1). Podľa plánu legislatívnych úloh vlády je tento návrh zaradený na rok 2003.

b)	Kapitolu č. 19 „Telekomunikácie a informačné technológie“ uzatvorila Európska komisia v rámci prístupových rokovaní Slovenska do EÚ v máji 2001, pričom SR nepožadovala žiadne prechodné obdobia. 1. januára 2002 nadobudol platnosť zákon č. 507/2001 Z. z. o poštových službách, ktorý harmonizoval legislatívu SR v oblasti poštových služieb so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 97/67/EC z 15. decembra 1997. Vzhľadom na predbežný termín vstupu Slovenska do EÚ 1. 5. 2004 je potrebné transponovať do právneho poriadku SR smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/39/ES z 10. júna 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/67/ES z hľadiska ďalšej liberalizácie trhu poštových služieb spoločenstva.

4. Problematika návrhu právneho predpisu:

a)	Je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
-	v čl. 86 Amsterdamského znenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, 	
-	v čl. 66 Európskej dohody o pridružení.
c)	Je upravená v práve Európskej únie:
-	v Smernici Európskeho parlamentu a Rady č. 97/67/ES o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb spoločenstva a zlepšení kvality služieb a
-	v Smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/39/ES z 10. júna 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/67/ES z hľadiska ďalšej liberalizácie trhu poštových služieb spoločenstva.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

a)	Stupeň zlučiteľnosti je úplný.

6. Gestor (spolupracujúce rezorty):

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR

7. Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

Bez účasti cudzích expertov.

B. Osobitná časť

K bodu 1: Zákon sa dopĺňa o referenčný odkaz o aproximácii práva.

K bodu 2: Úprava § 2 je vyvolaná zistenou skutočnosťou, že terajšie vymedzenie poštových služieb nie je v úplnom súlade s čl. 2 bod 1 smernice Rady 97/67/ES, a skutočnosťou, že poštový platobný styk nie je súčasťou poštových služieb v zmysle tejto smernice. Navrhovaným znením sa uvedené nedostatky odstraňujú.

K bodu 3: Aj táto úprava sleduje plné prevzatie významu vymedzenia univerzálnej poštovej služby, ako ju definuje v čl. 3 bodoch 1 a 3 smernica Rady 97/67/ES.

K bodu 4: Úpravou sa odstraňuje výkladová nejasnosť. Vypustením slova „poštová“ sa dosiahne výklad v súlade so smernicou, že nejde o samostatnú poštovú službu, ale len o službu doplňujúcu poštovú službu. 

K bodu 5: Návrhom sa odstraňuje ďalšia nejasnosť. Poštová zásielka sa stáva zapísanou až poskytnutím doplnkovej služby „Poistenie“ a nie už pred ňou. Dovtedy je obyčajnou poštovou zásielkou.

K bodu 6: Odstraňuje sa nejasnosť, podľa akých pravidiel sa poskytuje univerzálna služba v medzinárodnom poštovom styku. Pravidlá platné pre takýto poštový styk upravujú Akty Svetovej poštovej únie, ku ktorým Slovenská republiky pristúpila v roku 2001 (oznámenie č. 66/2001 Z.z.), a medzinárodné tarify.

K bodu 7: Navrhuje sa úprava doterajšej definície poštovej zásielky (odsek 1), ktorou sa odstráni jej nesúlad s definíciou poštovej zásielky podľa čl. 2 bodu 6 prvá veta smernice Rady 97/67/EC.
Definíciou poštovej zásielky sa druhovo odčleňujú oznámenia a veci, ktoré sú poštovými zásielkami, od iných oznámení a vecí, ktoré takúto právnu povahu nemajú. Ide o kriteriálnu definíciu, pretože poštovou službou je len vyberanie a distribúcia oznámení a vecí, ktoré sú podľa tejto definície poštovými zásielkami. Vyberanie a dodávanie iných oznámení a vecí nie je poštovou službou. 
Kritériom je jednak spôsob získavania oznámení a vecí (t.j. vyberaním) a spôsob ich dodávania (t.j. buď doručením adresátovi, alebo dodaním do priestoru, z ktorého si ich adresát vyberie, napr. poštovej schránky) a jednak forma oznámení a vecí (t.j. adresnosť a formálna úprava do konečnej podoby a do takej rozmerovej a hmotnostnej podoby, aká je určená pre poskytovateľa univerzálnej poštovej služby na plnenie povinnosti univerzálnej poštovej služby). Minimálne a maximálne rozmery a hmotnostné limity poštových zásielok sú upravené vo Vykonávacích poriadkoch k Svetovému poštovému dohovoru a smernica v čl. 3 bod 6 na ne odkazuje. Detailne ich upravia obchodné podmienky prevádzkovateľa univerzálnej poštovej služby schválené Poštovým regulačným úradom a zverejnené pre užívateľov.
Úprava (v odseku 2) ďalej upravuje vyjadrenie balíkov ako poštových zásielok podľa definície poštovej zásielky podľa čl. 2 bodu 6 smernice Rady 97/67/ES. Hmotnostný limit sa vypúšťa, pretože ho smernica neuvádza.
Výpočet druhov poštových zásielok v odseku 2 sa dopĺňa v súlade s čl. 2 bod 6 smernice Rady 97/67/ES o poštové zásielky, ktorých obsahom sú noviny a iná periodická tlač, napr. časopisy, Zbierka zákonov SR, úradné vestníky a iné periodicky vychádzajúce tlačoviny dodávané adresátom samostatne (teda tlačoviny, ktoré nie sú v obálke ako listová zásielka).

K bodu 8: Definícia reklamných adresovaných zásielok sa dopĺňa v súlade s čl. 2 bod 8 smernice Rady 97/67/ES. Akákoľvek iná vec nachádzajúca sa v obálke spolu s reklamnou adresovanou zásielkou spôsobuje, že celá zásielka sa prestáva považovať za reklamnú adresovanú zásielku a podľa povahy tejto veci je listovou zásielkou, periodickou zásielkou, alebo balíkom.

K bodu 9: Úprava v novom odseku 7 nadväzuje na bod 7. Upresňuje sa obsah periodických zásielok dopĺňaných do odseku 2. Musí ísť o periodicky vydávané a adresátom dodávané tlačoviny (noviny, časopisy, úradné vestníky a pod.), ktoré sú registrované podľa zákona č. 81/1966 Zb. o periodickej tlači. 
V súlade so smernicou sa z tejto skupiny tlačovín vylučujú periodicky vydávané a dodávané inzertné a reklamné tlačoviny (vydávané napríklad obchodnými reťazcami alebo inzertnými a reklamnými podnikmi), ktoré nie sú poštovými zásielkami a ich dodávanie adresátom nie je poštovou službou. Aj doteraz sa adresátom dodávajú roznáškovou službou do schránok.
Vzhľadom na skutočnosť, že poštový platobný styk nie je podľa smernice poštovou službou, jeho definícia sa vyňala z § 2. Presunula sa do § 4 ako nový odsek 8, pretože poštový platobný styk sa uskutočňuje s použitím poštových poukazov, ktoré sú poštovými zásielkami. Podávanie a dodávanie poštových poukazov adresátom je poštovou službou.

K bodu 10:  V zákone teraz chýba vymedzenie pojmu poštových cenín, hoci sa v texte zákona používa. Návrhom nového § 4a sa tento nedostatok odstraňuje. 

K bodu 11: Ide o upresnenie pojmu „poštový podnik“ v tom smere, že za poštový podnik sa považuje len ten podnikateľ, ktorý poskytuje poštové služby v zmysle definície podľa § 2, t.j., že vyberá a dodáva zásielky, ktoré spĺňajú definičné znaky poštovej zásielky podľa § 4. 
Týmto upresnením sa má odstrániť nejasnosť pri posudzovaní, ktorý podnikateľ je poštovým podnikom a ktorý nie. Kritériom je spôsob vyberania a dodávania oznámení a vecí adresátom a ich forma, teda, či úpravou, rozmermi a hmotnosťou zodpovedajú takým oznámeniam a veciam, aké vyberá a dodáva poskytovateľ univerzálnej poštovej služby. 
Doterajší odsek 3 sa vypúšťa preto, lebo je upravený v novom § 3 ods. 1 a upravenom §16 ods.1.

K bodu 12: Úprava poznámky pod čiarou je vyvolaná skutočnosťou, že postupnými zmenami živnostenského zákona dochádza k prečíslovaniu položiek. Už terajšie očíslovanie položky nie je v súlade s terajším stavom. Preto je vhodnejšie v poznámke neodkazovať na konkrétnu položku, ale len na prílohu č. 2 živnostenského zákona.

K bodu 13: Návrhom sa upresňuje terajší text písmena b). Predmetom predaja na poštách s použitím samoobslužných automatov nie sú všetky poštové ceniny, ale len poštové známky a výplatné značky (neperforované nálepky nahrádzajúce poštové známky).

K bodu 14: Vypúšťa sa z odseku 3 nadbytočná legislatívna skratka, ktorá sa nikde v texte zákona nepoužíva. Naviac, takýto výraz sa nepoužíva ani v praxi poštových podnikov.

K bodu 15: Preberá sa hmotnostný limit vyhradených poštových zásielok z novej smernice 2002/39/ES. Tento hmotnostný limit bude v súlade so smernicou platiť až od 1. januára 2006. Dovtedy bude (od 1. januára 2004 do 31. decembra 2005) platiť hmotnostný limit 100 g na základe prechodného ustanovenia v § 42 (bod 82).

K bodu 16: Vzhľadom na nemožnosť taxatívneho výpočtu konaní pred správnymi orgánmi sa navrhuje nahradiť terajší enumeratívny výpočet konaní a správnych orgánov súhrnným druhovým označením zásielok doručovaných do vlastných rúk.
 Zároveň sa zavádza legislatívna skratka pre tento druh poštových zásielok, ktorá je potrebná vzhľadom na ostatný text zákona. Označenie týchto listových zásielok ako „úradných zásielok“ sa v skutočnosti v praxi používa aj doteraz. 

K bodu 17: V súlade so smernicou Rady 2002/39/ES sa upravuje cenový limit nevyhradených listových zásielok. Tento limit bude platiť až od 1. januára 2006;  dovtedy bude platiť limit trojnásobku na základe prechodného ustanovenia v § 42 (bod 82). 

K bodu 18: Dopĺňa sa ustanovenie odseku 1 vymedzujúce rozsah dovoleného zhromažďovania a spracúvania osobných údajov v súvislosti s poskytovaním poštových služieb. Túto úpravu si vyžiadala nová úprava o ochrane osobných údajov (zákon č. 428/2002 Z.z.), ako aj potreba jednotne a presne vymedziť rozsah osobných údajov, ktoré možno zisťovať, sústreďovať a spracúvať v informačných systémoch poštových podnikov.

K bodu 19: Doplnenie má umožniť, aby poštový podnik mohol účtovať skutočné náklady vynaložené na oznamovanie informácií a údajov z informačných systémov. Poštový podnik je podnikateľ, a preto potreby štátu by nemali ísť na úkor jeho hospodárenia.

K bodu 20: Ustanovenie § 11 sa dopĺňa o spoluprácu ministerstva s orgánmi Európskej únie. Toto ustanovenie nadobudne účinnosť až dňom vstupu Slovenska do Európskej únie. V prípade ministerstva pôjde o spoluprácu týkajúcu sa koncepčných vecí v oblasti poštových služieb (napr. podľa čl. 4 a 6 smernice Rady 97/67/EC), napr. spoluprácou na dokumentoch orgánov Európskej únie. 

K bodu 21:  Vzhľadom na prechod vydavateľských činností vo veciach známok na poskytovateľa univerzálnej poštovej služby sa navrhuje zmena písmena c). Ministerstvo bude schvaľovať len námety poštových známok s označením „Slovensko“ alebo „Slovenská republika“ prípadne doplnených o symbol Európskych spoločenstiev; obstarávanie ich tlače a ich distribúcia a používanie bude na poskytovateľovi univerzálnej poštovej služby.

K bodu 22: Dopĺňa sa ustanovenie o uverejňovaní údajov vo vestníku ministerstva. Takto sa sústreďuje na jedno miesto úloha ministerstva doteraz uvedená na viacerých miestach v texte zákona. Sústredením do jedného ustanovenia sa odstránia niektoré výkladové problémy, ale v zásade z vecného hľadiska nejde o zmenu terajšej kompetencie. 
Vo vestníku sa budú uverejňovať všetky podstatné rozhodnutia Poštového regulačného úradu a zoznam registrovaných poštových podnikov, ako aj oznámenia poskytovateľa univerzálnej poštovej služby o začatí a skončení platnosti poštových známok a poštových celín. Poštový regulačný úrad nemá vlastný úradný vestník a jeho zavedenie by znamenalo požiadavky na štátny rozpočet.

K bodu 23: Navrhuje sa zmeniť označenie Poštového úradu ako národného regulačného úradu (podľa terminológie smernice) na Poštový regulačný úrad. Z tejto zmeny názvu nevyplýva úradu nová kompetencia, ale vo vzťahu k orgánom Európskej únie sa zreteľne deklaruje jeho postavenie a základný obsah činnosti.

K bodu 24: Novou úlohou je kompetencia Poštového regulačného úradu byť notifikačným orgánom v rovine národných regulačných orgánov Európskej únie. Obsahom notifikácií bude v súlade so smernicou oznamovať napr. kto je poskytovateľom univerzálnej poštovej služby (čl. 4), aký je rozsah univerzálnej poštovej služby (čl. 3 bod 3, čl. 4 a 6) atď. Túto úlohu bude Poštový regulačný úrad plniť odo dňa vstupu Slovenska do Európskej únie. Z tohto dôvodu je účinnosť tohto bodu odložená až na deň vstupu (čl. III).

K bodu 25: Odstraňuje sa nejasnosť textu písmena a). Zo zákona totiž priamo nevyplývajú predsedovi Poštového úradu nijaké povinnosti, a preto dôvodom jeho odvolania nemôže byť ich neplnenie. 
Nositeľom úloh podľa zákona je Poštový regulačný úrad ako štátny orgán. Za jeho činnosť znáša zodpovednosť jeho predseda, a preto odvolacím dôvodom môže byť neplnenie úloh úradu.

K bodom 26 a 27: Ide o textovú úpravu odstraňujúcu komplikovanosť vyjadrenia obsahu štátnej regulácie poštových služieb v dvoch odsekoch, ktorá vyvoláva výkladové problémy. Obsahovo nejde o vecnú zmenu, ale o zjednodušenie textu.  Úpravou odseku 1 sa musí upraviť aj odsek 2.

K bodu 28: Ide o odstránenie legislatívnotechnickej nepresnosti. Obsahom paragrafu je štátna regulácia. Úprava zohľadňuje legislatívnu skratku zavedenú v § 11 ods. 2 písm. a).

K bodu 29: Ustanovenie sa dopĺňa o regulačné cenové rozhodnutia, ktoré v terajšom výpočte rozhodnutí chýbajú, hoci sa na základe § 21 v skutočnosti vydávajú. Poštový regulačný úrad cenovými rozhodnutiami reguluje poštové sadzby za poskytovanie univerzálnej poštovej služby a za služby poštového platobného styku, pričom tieto musia v plnom rozsahu pokryť ekonomicky oprávnené náklady. Súčasne sa z výpočtu rozhodnutí vypúšťa rozhodnutie Poštového regulačného úradu o kompenzačnom príspevku vzhľadom na to, že ustanovenia o kompenzačnom príspevku boli zo zákona vypustené.

K bodu 30: Ide o legislatívnotechnickú úpravu vyvolanú vypustením odseku 2 a prečíslovaním zostávajúcich odsekov.

K bodu 31: Ide o legislatívnotechnickú úpravu vyvolanú tým, že legislatívna skratka pre vestník ministerstva bola presunutá do § 11 ods. 1 písm. d).

K bodu 32: Upresňuje sa text. Na zmenu a zrušenie všeobecného povolenia by sa mal použiť celý postup (konanie), ako sa vyžaduje pri vydávaní všeobecného povolenia, t.j., aj terajší odsek 2. Dôvodom je to, aby poštové podniky vopred vedeli o pripravovanej zmene alebo zrušení všeobecného povolenia a mohli sa k tomu vyjadriť. Nečakaná zmena alebo zrušenie všeobecného povolenia by mohli spôsobiť poštovým podnikom škodu.

K bodu 33: Upresňuje sa formulačne vymedzenie poštovej licencie vzhľadom na formuláciu použitú pri vymedzení všeobecného povolenia (§ 14 ods. 1) a zároveň sa text dopĺňa o poštový platobný styk. Doplnenie je vyvolané tým, že poštový platobný styk nie je podľa smernice 97/67/ES súčasťou univerzálnej služby, a preto nie je súčasťou pojmu univerzálna služby.

K bodu 34: Dopĺňa sa obsah žiadosti o vydanie poštovej licencie. Poštový regulačný úrad má schvaľovať a v poštovej licencii uviesť pravidlá poskytovania univerzálnej poštovej služby a vykonávania poštového platobného styku a v nadväznosti na to vydať rozhodnutie o regulácii poštových sadzieb, ale z terajšieho znenia odseku 4 nevyplýva povinnosť uchádzača o poštovú licenciu podať také návrhy, ktoré by Poštovému regulačnému úradu umožnili rozhodovať. Navrhovanou úpravou sa táto medzera v zákone odstraňuje.

K bodu 35: Odstraňuje sa nejasnosť textu a jeho nesúlad s inými ustanoveniami zákona. Poštový regulačný úrad v rámci štátnej regulácie schvaľuje rozsah a podmienky poskytovania univerzálnej poštovej služby podľa navrhovaných poštových podmienok uchádzajúceho sa poštového podniku a následne rozhoduje o poštových sadzbách za univerzálnu poštovú službu 
(§ 21). Neschvaľuje teda celé poštové podmienky, ani celú tarifu, pretože poštové podmienky a tarifa poskytovateľa univerzálnej služby obsahujú aj podmienky poskytovania takých poštových služieb a poštových sadzieb za ne, ktoré sú plne liberalizované a nepodliehajú regulácii Poštovým regulačným úradom.

K bodom 36 a 38: Poštový platobný styk podľa čl. 3 smernice rady 97/67/ES nie je súčasťou univerzálnej poštovej služby, a preto je potrebné vypustiť ho z výpočtu v odseku 2 a zaradiť ho ako samostatné písmeno do odseku 1, ktorý upravuje obsah poštovej licencie. Touto úpravou sa texty odsekov 1 a 2 dostanú do súladu s obsahom smernice, v praxi sa však nič nemení, pretože poštový platobný styk zostane naďalej regulovaný poštovou licenciou a cenovou reguláciou.

K bodu 37: Navrhovaná zmena je formulačným upresnením podľa čl. 3 bodu 4 smernice Rady 97/67/ES.

K bodu 39: Dopĺňa sa text zákona o možnosť Poštového regulačného úradu upraviť v poštovej licencii rozsah univerzálnej poštovej služby v časti týkajúcej sa hmotnostného limitu a spôsobu dodávania balíkov v súlade s čl. 3 bod 5 smernice Rady 97/67/ES. 
 Lehota na rozhodnutie je teraz ustanovená len na konanie podľa § 18, ale chýba v konaniach podľa § 19 a 20. Preto sa navrhuje terajší odsek 6 vypustiť a 60-dňovú lehotu na rozhodnutie rozšíriť na rozhodovania Poštového regulačného úradu podľa § 19 a 20 a umiestniť ho tam, kam patrí – do ustanovenia § 41 ods. 4 o konaní (bod 81).

K bodu 40: Ide o zosúladenie textu odseku 2 so zákonom č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). 
Poštový regulačný úrad ako príslušný správny orgán môže podľa správneho poriadku zrušiť poštovú licenciu až po uskutočnení správneho konania, v ktorom sa musí preukázať dôvod na zrušenie poštovej licencie. Preto zákonné dôvody uvedené v odseku 2 treba považovať len za dôvody na začatie správneho konania.

K bodu 41: Ide o legislatívnotechnickú úpravu vyvolanú tým, že poštový platobný styk už nie je súčasťou univerzálnej poštovej služby, a preto sa musí v texte zákona uvádzať samostatne popri pojme „univerzálna služba“.

K bodu 42: Návrhom sa odstraňuje terminologická nejasnosť textu. Zákon všade používa na označenie poštového podniku, ktorý poskytuje univerzálnu poštovú službu, termín „poskytovateľ univerzálnej služby“. 
Ďalej sa odstraňuje nejasnosť, kto je „iná osoba“. Preto sa text upresňuje v tom smere, že poskytovať univerzálnu službu na základe zmluvy nemôže hocikto, ale výlučne osoba, ktorá spĺňa požiadavky zákona podľa § 29 ods. 6.

K bodu 43: Návrhom sa odstraňuje nejasnosť textu upravujúceho povinnosť poskytovateľa univerzálnej služby účtovať náklady a výnosy. Úpravou sa ustanovenia dostávajú do súladu s predpismi o účtovníctve.

K bodu 44: Vypustením odsekov 4 až 8 sa zrušuje možnosť poskytovania kompenzačného príspevku poskytovateľovi univerzálnej služby od iných poštových podnikov, ktoré tiež poskytujú také isté služby bez regulovaných poštových sadzieb. Dôvodom vypustenia predmetných ustanovení je, že poskytovateľ univerzálnej služby má regulované sadzby za poskytovanie univerzálnej služby a vykonávanie poštového platobného styku, pričom Poštový regulačný úrad pri rozhodnutí o regulácii sadzieb musí zohľadňovať ekonomicky oprávnené náklady.
Ďalším dôvodom vypustenia ustanovení o kompenzačnom príspevku je to, že poskytovateľ univerzálnej služby má v súlade so smernicou možnosť kompenzovať prípadný negatívny finančný dopad z poskytovania univerzálnej služby z výnosov poštových služieb v existujúcej poštovej výhrade. 

K bodu 45: Navrhuje sa odstrániť nejasnosť určovania momentu vzniku zmluvy o poskytnutí poštovej služby. 
Terajšie znenie zákona v odseku 2 ustanovuje dve právne skutočnosti potrebné na vznik takejto zmluvy, čo spôsobuje právny problém na určenie začiatku plynutia premlčacej lehoty (§ 23 ods. 3) a praktický problém pri poštových službách, pri ktorých sa poštová sadzba platí neskôr (napr. pri dobierkových zásielkach), pri poštových službách, kde časť poštovej sadzby platí adresát (napr. pri poštových poukazoch typu U), ako aj pri plnení dodávacej povinnosti v prípade, že odosielateľ nezaplatil poštovú sadzbu vôbec, alebo ju zaplatil v nižšej sume, než mal povinnosť. 
Zo skutočnosti, že poštová sadzba nebola zaplatená vopred možno pri súčasnom znení textu dôjsť k záveru, že zmluva nevznikla, a tým poštovému podniku nevznikla dodávacia povinnosť, a teda že poštovú zásielku vôbec nemusí dodať adresátovi.
  V záujme určenia presného okamihu vzniku zmluvy sa navrhuje ponechať v zákone len jednu relevantnú skutočnosť, a to vybratie poštovej zásielky. Zmluva vznikne v súlade so skutočným stavom týmto momentom aj v tom prípade, že poštová sadzba nebola vopred zaplatená odosielateľom. Poštový podnik tak bude mať jednoznačne určenú zákonnú povinnosť dodať vybratú poštovú zásielku adresátovi nielen vtedy, keď poštová sadzba nebola zaplatená oprávnene (t.j., v súlade s poštovými podmienkami), ale vždy, avšak so zákonným oprávnením požadovať, že ju zaplatí adresát ako príslušenstvo poštovej zásielky. 
Rovnaká úprava je aj pri zmluve o preprave v pravidelnej osobnej autobusovej a dráhovej doprave. Aj tu vzniká zmluva o preprave momentom nastúpenia cestujúceho do pristaveného vozidla verejnej dopravy bez ohľadu na to, či v tomto momente má zaplatené cestovné (cestovný lístok). Vznikom zmluvy zároveň vzniká oprávnenie dopravcu vymáhať nezaplatené cestovné z titulu nesplnenia záväzku cestujúceho.
 Táto úprava sa premieta aj do nového odseku 2 v § 30 (bod 63).

K bodu 46: Navrhuje sa textovou úpravou odstrániť praktický problém, ktorý vzniká tým, že pri vyberaní poštovej zásielky z poštovej schránky nemožno nič „dohodovať“ a že podmienky poskytovania poštovej služby musia vyplývať z poštových podmienok a z tarify vopred, t.j., ešte predtým, než sa odosielateľ rozhodne poštovú službu využiť. 
Obsah všetkých poštových služieb musí byť upravený v poštových podmienkach a prípadné dohodovanie sa o nich môže vyplývať len z poštových podmienok, napr. výberom z ponúkaných poštových služieb a doplnkových služieb.

K bodu 47: Zmena nadpisu druhej hlavy neznamená zmenu rozsahu ustanovení tejto hlavy, teda nejde o vecnú zmenu. Podľa terajšieho znenia zákona sa druhá hlava vzťahuje na univerzálnu poštovú službu, pričom teraz jej súčasťou je aj poštový platobný styk. Navrhovaným vyňatím poštového platobného styku z univerzálnej poštovej služby (v súlade so smernicou Rady 97/67/ES) je potrebné ho uvádzať samostatne.

K bodu 48:  Ide o legislatívnotechnickú úpravu vyvolanú vyňatím poštového platobného styku z univerzálnej poštovej služby.

K bodu 49: Ide o legislatívnu úpravu. Odsek 2 sa vypúšťa ako duplicitný. Schválenie poštových podmienok a tarify v rozsahu univerzálnej poštovej služby a poštového platobného styku je súčasťou poštovej licencie (§ 18 ods. 1) a tá sa celá zverejňuje vo vestníku ministerstva podľa § 11 ods. 1 písm. d) druhého bodu (bod 22).

K bodu 50: Ide o legislatívnotechnickú úpravu. V celom zákone sa používa termín „poskytovateľ univerzálnej služby“, len na tomto mieste je použitý termín, ktorý sa nikde inde v zákone nepoužíva.

K bodu 51: Odstraňuje sa zrejmá nesprávnosť textu, ktorá sa neodstránila redakčným oznámením o oprave chýb (čiastka 55/2002 Z.z.).

K bodu 52: Ide o upresnenie textu. V rámci štátnej regulácie sa neschvaľuje tarifa, ale regulujú sa cenovým rozhodnutím len poštové sadzby za univerzálnu poštovú službu.

K bodu 53: V nadväznosti na navrhované použitie legislatívnej skratky „úradná zásielka“ v § 7 ods. 2 (bod 16) a na navrhovanú úpravu pravidla používania osobných údajov v novom znení § 9 ods. 1 (bod 18) sa navrhuje upraviť text oprávnenia poskytovateľa univerzálnej poštovej služby voči adresátovi. Nejde o vecnú zmenu v porovnaní s terajším stavom, ale o upresnenie textu.

K bodu 54: Ide o legislatívnotechnickú úpravu nadväzujúcu na použitie legislatívnej skratky „poštová cenina“ v § 4a, ktorá v sebe zahŕňa vypúšťaný text (bod 10).

K bodu 55: Vypúšťa sa duplicitný text. Vypúšťaný text je súčasťou nasledujúceho písmena e) v tom istom odseku.

K bodu 56: Navrhuje sa vydanie potvrdenia podmieniť požiadaním oň. Prax potvrdzuje, že len nepatrný počet adresátov má záujem o vydanie takýchto potvrdení. 

K bodu 57: Ide o upresnenie v nadväznosti na úpravu používania osobných údajov navrhnutú v § 9 ods. 1. Rozsah údajov sa tým rozširuje aj na osoby splnomocnené adresátom preberať jemu dodané poštové zásielky a poukázané platby.

K bodu 58: Úprava je dôsledkom toho, že začiatok a koniec platnosti poštových známok a poštových celín bude určovať poskytovateľ univerzálnej poštovej služby a už nie ministerstvo. 

K bodu 59: Obsah navrhovaného odseku je bez zmeny prevzatý z doterajšieho § 38 ods. 3. Tento presun je dôsledkom zrušenia štátneho dohľadu ministerstva nad vydávaním poštových známok a poštových celín, a tým aj zrušenia § 38.

K bodu 60: Úpravou sa umožní poskytovateľovi univerzálnej poštovej služby vyberať a distribuovať aj biologický materiál medzi oprávnenými laboratóriami. Ide o úpravu, ktorú pripúšťa Svetový poštový dohovor, ktorého je Slovensko signatárom.

K bodu 61: Ide o legislatívnotechnickú úpravu vyvolanú zmenou počtu odsekov (doplnením nového odseku 3).

K bodu 62: Návrh upresňuje práva adresáta o možnosť splnomocniť inú osobu preberaním poštových zásielok a hotovostných platieb určených na výplatu v hotovosti.
Ustanovenie sa zároveň dopĺňa o druhú z dvoch možných foriem poštového platobného styku, ako ho definuje § 4 ods. 8 (bod 9). Hoci reálne takáto forma existuje už teraz (ide o poštové poukážky typu A a poštové poukazy typu U), v úprave práv adresáta v zákone nebola uvedená. Doplnením písmena b) sa tento nedostatok zákona odstráni.

K bodu 63: Navrhovaným novým odsekom sa odstraňuje ďalšia medzera v zákone. Zákon v iných prípadoch presne upravuje oprávnenia jednej strany a im zodpovedajúce povinnosti druhej strany zmluvného vzťahu. 
Vo vzťahu poskytovateľa univerzálnej poštovej služby a adresáta zákon upravuje len oprávnenia poskytovateľa voči adresátovi (§ 29 ods. 1 písm. c) a d) zákona), ktorým však zrkadlovo nekorešpondujú povinnosti adresáta. Tieto povinnosti adresáta voči poskytovateľovi univerzálnej poštovej služby sú dosiaľ upravené len v jeho poštových podmienkach, čo je právne nedostatočné. Preto sa navrhuje uviesť ich priamo v zákone.

K bodu 64:  Ide o doplnenie možnosti adresáta dať plnomocenstvo na preberanie dodaných poštových zásielok na pošte. To sa v skutočnosti v praxi aj vykonáva, avšak len na základe poštových podmienok, v zákone takáto možnosť chýba. Navrhovaným doplnením sa tento nedostatok zákona odstráni.

K bodu 65: Na posilnenie právnej istoty sa ukladá v zákone povinnosť oznámiť odosielateľovi dôvod nedodania poštovej zásielky adresátovi. To je najmä pri úradných zásielkach dôležité, napríklad na zistenie začatia a skončenia plynutia procesných lehôt. Dôvody možného nedodania sú uvedené v § 31 ods. 3 a 5.
Takúto povinnosť síce poskytovateľ univerzálnej poštovej služby ako výlučný dodávateľ úradných zásielok má uvedené v poštových podmienok, ale nejde o jeho zákonnú povinnosť. To by mohlo byť problémom pri zisťovaní zodpovednosti za škodu, ktorá vznikla nepoznaním dôvodu nedodania poštovej zásielky.

K bodu 66: Doplnenie písmena b) nadväzuje na úpravu povinnosti adresáta preukázať totožnosť pri preberaní úradnej zásielky alebo inej zapísanej zásielky a pri dodávaní peňazí na výplatu v hotovosti. 
Zároveň sa tým rieši aj praktický problém, keď adresát síce výslovne neodmietol poštovú zásielku alebo dodanú platbu, ale odmietol preukázať svoju totožnosť poštovému doručovateľovi alebo zamestnancovi pri priehradke na pošte. Takáto poštová zásielka mu nemohla byť vydaná 
(§ 29 ods. 1 písm. d) zákona), ale podľa zákona jej nevydanie nebolo možné považovať za odoprenie prijatia poštovej zásielky. Navrhovanou úpravou sa tento patový právny stav navrhuje odstrániť.

K bodu 67: Ide o legislatívnotechnickú úpravu. Neschvaľuje sa tarifa, ale regulujú sa poštové sadzby za poskytovanie univerzálnej poštovej služby (§ 21). 

K bodu 68: Zákaz rozmnožovať a ukladať informácie a údaje sa rozširuje aj na osobné údaje užívateľov poštových služieb v nadväznosti na zákon č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov.

K bodu 69: Ide o legislatívnotechnickú úpravu. Vypúšťaný text je prekrytý legislatívnou skratkou v navrhovanom novom § 4a (bod 10).

K bodu 70: Rozširuje sa vymedzenie  zodpovednosti poskytovateľa univerzálnej poštovej služby aj na omeškanie dodania poštovej zásielky s tzv. zaručenou dobou dodania. Ide o porušenie zmluvy o poskytnutí poštovej služby, z ktorého má vyplývať zodpovednosť za škodu.

K bodom 71 a 72: Ide o odstránenie legislatívnotechnických chýb pri citovaní odkazov a pri používaní terminológie zákona.

K bodu 73: Navrhuje sa upresniť text ustanovenia upravujúceho predmet štátneho dohľadu, keďže v praxi vznikla pochybnosť o tom, čo konkrétne je predmetom kontroly poskytovania univerzálnej poštovej služby.

K bodu 74: Navrhuje sa vypustiť § 38 v nadväznosti na zrušenie štátneho dohľadu ministerstva nad vydávaním poštových známok a poštových celín. Jeho odsek 3 bol presunutý do § 29 ako nový odsek 3 (bod 59). 

K bodu 75: Dopĺňa sa nová skutková podstata správneho deliktu, ktorá súvisí s povinnosťou poskytovateľa univerzálnej služby podľa § 22 ods. 2.  Ide o delikty, ktoré môže spáchať len poskytovateľ univerzálnej poštovej služby.

K bodu 76: Dopĺňa sa nová skutková podstata správneho deliktu, ktorý slúži na ochranu poštových známok, poštových pečiatok a poštových celín. Doterajšie ustanovenie písmena e) sa vypúšťa v nadväznosti na vypustenie odsekov 4 až 8 v § 22 (bod 44).

K bodu 77: Vypustenie písmena f) je dôsledkom vypustenia možnosti určiť povinnosť poštových podnikov platiť kompenzačný príspevok (bod 44).

K bodu 78: Nové znenie § 41 ods. 2 je odôvodnené vypustením schvaľovacieho konania a doplnením cenovej regulácie. Cenová regulácia je vyňatá z režimu správneho poriadku i zo súdneho preskúmavania (podľa § 21 ods. 1 zák. č. 18/1996 Z.z. o cenách). Preto sa navrhuje vyňať aj reguláciu poštových sadzieb z tohto režimu.
 
K bodu 79: Touto úpravou sa odstraňuje výnimka z preskúmavania rozhodnutí Poštového úradu, keď za príslušný správny orgán bolo výslovne ustanovené ministerstvo. Vypustením tejto výnimky bude platiť správny poriadok v plnom rozsahu, to znamená, že odvolacím orgánom voči rozhodnutiam Poštového úradu bude jeho predseda.
Týmto sa zároveň odstráni možnosť obmedzovať nezávislosť regulačného orgánu zo strany ministerstva vo veciach, ktoré nepatria do jeho kompetencie. Potreba tejto úpravy vyplynula z výsledkov hodnotiacej správy vypracovanej na žiadosť Európskej komisie v rámci tzv. peer review. Kompetencie náležiace ministerstvu boli v tejto správe označené ako konflikt záujmov, vzhľadom na postavenie ministerstva ako zakladateľa štátneho podniku Slovenská pošta.

K bodu 80: Vkladá sa nový odsek upravujúci jednotnú 60-dňovú lehotu na rozhodnutie Poštového regulačného  úradu vo veciach udelenia, zmeny i zrušenia poštovej licencie. Doteraz je lehota na rozhodnutie ustanovená len na rozhodovanie podľa § 18, ale chýba na rozhodovanie podľa §19 a § 20. 

K bodom 81 a 82: Prechodné ustanovenia sa dopĺňajú o prechodné opatrenia vyplývajúce z novej smernice 2000/39/EÚ. Vzťahujú sa k vymedzeniu poštovej výhrady (body 15 a 17).
Zároveň sa v nadväznosti na vypustenie odsekov 4 až 8 v § 22 (bod 44) vypúšťa doterajšie prechodné ustanovenie v odseku 6.

K bodu 83: Ide o legislatívnotechnickú úpravu vyvolanú navrhnutou zmenou názvu Poštového úradu ma Poštový regulačný úrad.

K čl. II: Vzhľadom na početnosť úprav textu zákona sa navrhuje vyhlásiť jeho úplné znenie. Ide o zákon, ktorý upravuje práva a povinnosti všetkých obyvateľov pri využívaní poštových služieb. Je preto vhodné, aby jeho úplný text bol v aktuálnom stave prístupný čo najširšiemu okruhu obyvateľov.

K čl. III: V súlade s plánom legislatívnych úloh sa navrhuje účinnosť od začiatku roka 2004. Potreba odložiť účinnosť niektorých ustanovení až na termín „vstupu“ do Európskej únie je len pri notifikačných oprávneniach ministerstva a Poštového podniku.