OBSAH

1.	Použité skratky
2.	Úvod
3.	Systém štátnej pokladnice
4.	Legislatíva
5.	Organizačné zabezpečenie
6.	Technické zabezpečenie
6.1.	Rozpočtový informačný systém a komunikačno technologická infraštruktúra
6.2.	Informačný systém štátnej pokladnice
7.	Financovanie
7.1.	Financovanie zo strany PHARE
7.2.	Financovanie zo strany štátneho rozpočtu SR
8.	Kľúčové míľniky projektu
9.	Záver

1.	
Použité skratky
MF SR – Ministerstvo financií Slovenskej republiky

zákon o Štátnej pokladnici - zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 386/2002 Z. z.

LRV – Legislatívna trada vlády Slovenskej republiky

zákon o rozpočtových pravidlách – zákon NR SR č.303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov

zákon o štátnej službe – zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niekorých zákonov

RIS – rozpočtový informačný systém

KTI – komunikačno-technologická infraštruktúra

DC - DataCentrum
2.	Úvod
Uznesením vlády SR č. 434/2000 zo dňa 14. júna 2000 k stratégii budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002, bolo ministerke financií v úlohe B.3. uložené „...predkladať vláde informáciu o stave budovania systému štátnej pokladnice v Slovenskej republike...“ v poloročných termínoch a v úlohe B.1. „...zabezpečiť realizáciu stratégie budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002...“ v termíne do 31. decembra 2002.

Uznesením vlády SR č. 703/2001 zo dňa 18. júla 2001 k monitoru plnenia Prioritných úloh vlády SR v súlade s uznesením vlády SR č. 17/2001 k 11. 7. 2001 a aktualizácii uznesenia vlády SR č. 17/2002 v súlade s bodom B.2 uznesenia vlády SR č. 492/2001 bolo ministerke financií v úlohe B.19. uložené „...vybudovať systém štátnej pokladnice podľa schváleného časového harmonogramu...“ v termíne do 31. mája 2002.

Uznesením vlády SR č. 1154/2001 zo dňa 12. decembra 2001 k prioritným úlohám vlády Slovenskej republiky vyplývajúcim z Pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii z 13. 11. 2001 bolo ministerke financií v úlohe B.49. uložené „...realizovať celoplošné zavedenie systému štátnej pokladnice podľa schváleného časového harmonogramu…” v termíne do 31. decembra 2002.

V súvislosti s nadobudnutím účinnosti zákona o Štátnej pokladnici v júli roku 2002 minister financií požiadal predsedu vlády SR o zmenu termínu uznesení vlády tak, aby tieto boli zosúladené s posledným termínom, v ktorom nadobúda účinnosť zákon o Štátnej pokladnici. Predseda vlády SR nesúhlasil s jednoduchým posunutím termínu citovaného uznesenia vlády a požiadal o predloženie správy s popisom doteraz vykonaných krokov, výsledkov ktoré sa v rámci projektu Štátnej pokladnice dosiahli, nákladov doteraz vynaložených na projekt.

Pravidelne predkladaná polročná informácia o stave budovania systému štátnej pokladnice je preto rozšírená o požadované informácie.
3.	Systém štátnej pokladnice
Štátna pokladnica predstavuje nový systém v komplexnom finančnom manažmente verejných financií a v riadení hotovosti, dlhu a investovania krátkodobých prebytkov likvidity verejného sektora. Zabezpečí okrem iného najmä centralizáciu príjmov a realizáciu verejného rozpočtu, správu pohľadávok a záväzkov štátneho rozpočtu a dennú likviditu štátneho rozpočtu. Do samotného výkonu verejnej správy a do kompetencií jej jednotlivých zložiek nezasahuje.

ŠP bude podporovať ciele fiškálnej politiky prostredníctvom finančného plánovania, riadenia dlhu a likvidity, čo prispeje k udržaniu vývoja príjmov a výdavkov v rámci stanovených krátkodobých a strednodobých zámerov fiškálnej politiky. Znamená to skvalitnenie monitorovania plnenia úloh fiškálnej politiky, ktorá je definovaná v strednodobobom finančnom výhľade, ročných a viacročných plánoch pôžičiek, ročných a viacročných cieľoch deficitu verejného rozpočtu a v koordinovaných cieľoch s NBS tak, aby nedochádzalo ku konfliktu medzi menovou a fiškálnou politikou. 
Pri existujúcom časovom nesúlade medzi daňovými, nedaňovými a colnými príjmami a verejnými výdavkami sa bude ŠP snažiť minimalizovať náklady na udržanie likvidity štátu prostredníctvom využívania najvýhodnejších podmienok na finančnom trhu v oblasti pôžičiek aj investícií. Bude sa tiež snažiť dosiahnuť optimálnu štruktúru štátnych pôžičiek, dobu splatnosti a náklady, pričom využije služby špecializovanej organizácie – Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity.

Významným prínosom ŠP bude aj podpora rozvoja finančného a kapitálového trhu prostredníctvom pôžičkovej stratégie vlády a investovania krátkodobých prebytkov hotovosti. Existencia ŠP uľahčí proces prípravy štátneho rozpočtu. Hlavnými prostriedkami budú podrobné informácie o realizácii verejných rozpočtov predošlého roka, plány rozpočtových prostriedkov a výsledky uplatňovania kontroly výdavkov pred ich uskutočnením. 

ŠP zabezpečí komplexné a včasné informácie o procese realizácie rozpočtu. Umožní jej to efektívny informačný systém umožňujúci hlbšie analyzovať výdavky jednotlivých klientov ŠP a poskytujúci informácie o všetkých realizovaných ekonomických transakciách.

V neposlednom rade bude ŠP zabezpečovať evidenciu informácií a ekonomických ukazovateľov za verejnú správu. Podkladom pre túto činnosť bude účtovníctvo a výkazníctvo.

Výhody zavedenia systému štátnej pokladnice je možné zhrnúť do nasledujúcich okruhov:
•	zvýšenie transparentnosti pri vynakladaní verejných prostriedkov
Verejné prostriedky budú vynakladané výlučne v rámci systému štátnej pokladnice podľa presne špecifikovaných pravidiel. Štát bude mať teda v ktoromkoľvek momente presné informácie o tom, koľko finančných prostriedkov musí alokovať v akom čase, koľko finančných prostriedkov sa už minulo a kto ich minul a na čo - v štruktúre rozpočtovej klasifikácie. Pre porovnanie – v súčasnosti má štát informácie iba o už zrealizovaných platbách v kumulatívnej podobe. Štátna pokladnica bude mať prehľad o stave a štruktúre čerpania rozpočtu každého klienta a o jeho plánoch čerpania – teda takmer o 3000 organizáciách v rámci verejnej správy.
•	posilnenie kontroly pred uskutočnením výdavku
Každý výdavok tých klientov Štátnej pokladnice, ktorý čerpajú prostriedky zo štátneho rozpočtu bude kontrolovaný ešte pred tým, ako príde k jeho vynaloženiu. Znamená to, že klient bude povinný nahlasovať Štátnej pokladnici svoj úmysel vynaložiť - minúť prostriedky štátneho rozpočtu v dostatočnom časovom predstihu. Štátna pokladnica bude kontrolovať, či sú prostriedky rozpočtované v schválenom rozpočte na príslušný rozpočtový rok a v prípade ak nie, bude oprávnená takejto transakcii zabrániť. Tento proces bude v plnom rozsahu automatizovaný a bude prebiehať prakticky v on-line režime. Pri vybraných kapitálových výdavkoch nad vopred určenú hranicu (uvažuje sa o limite 100 miliónov Sk) bude Štátna pokladnica oprávnená fyzicky skontrolovať ešte pred podpisom zmluvy, či bola dodržaná príslušná legislatíva. Štátna pokladnica bude vykonávať kontrolu ešte pre uskutočnením výdavku, bude teda v rámci svojich právomocí schopná zabrániť neefektívnemu vynaloženiu verejných prostriedkov. V súčasnosti sa kontrola vykonáva až po uskutočnení výdavku. Na druhej strane Štátna pokladnica nebude žiadnym spôsobom vstupovať do takých výdavkov, ktoré boli rozpočtované a správne naplánované a predovšetkým nebude zasahovať do samotného vecného obsahu výdavku. Za vecný obsah bude zodpovedať výlučne štatutárny zástupca príslušného klienta.
•	efektívnejšie riadenie verejných financií
Štátna pokladnica bude centralizovať finančné prostriedky celej verejnej správy s výnimkou obcí na jedinom účte Štátnej pokladnice, ktorý bude vedený v Národnej banke Slovenska. Znamená to, že verejné prostriedky budú v plnej miere pod kontrolou štátu a budú bezpečne uložené v Národnej banke Slovenska. Tým, že Štátna pokladnica bude používať informačný systém v reálnom čase, zrýchli sa finančný tok od platiteľa daní na centrálny – jediný účet Štátnej pokladnice.
•	efektívnejšie a transparentnejšie riadenie dlhu a likvidity
Mnohé krajiny EÚ problém zvýšenia transparentnosti a profesionalizácie riadenia dlhu riešia zriadením špecializovaných agentúr. Agentúru pre riadenie dlhu a likvidity by mala byť zriadená ako štátna rozpočtová organizácia. Cieľom je, aby agentúra vykonávala činnosti v oblasti riadenia dlhu a likvidity na kvalitatívne vyššej úrovni ako je to v súčasnosti. Umožniť jej to okrem iného mala aj skutočnosť, že pri výbere zamestnancov nemala byť limitovaná všeobecne platnými platovými tabuľkami štátnych zamestnancov. Tento cieľ sa však zatiaľ nepodarilo naplniť.
•	redukcia prevádzkových nákladov
Štátna pokladnica bude budovaná ako centralizovaná inštitúcia kde väčšina činností bude automatizovaná prostredníctvom informačného systému. Predpokladá sa, že v nej bude pracovať 110 zamestnancov, čo je vzhľadom na rozsah činností porovnateľné s inými krajinami EÚ.
•	štandardizácia riadenia verejných financií v súlade s požiadavkami EÚ
Európska únia požaduje od kandidátskych krajín vybudovanie striktných kontrolných mechanizmov na správu podporných fondov Európskej únie plynúcich do kandidátskych krajín. Riešenie systému štátnej pokladnice, ktoré sa realizuje v Slovenskej republike a jeho legislatívna podpora bola pripravované v spolupráci so špičkovými expertami Európskej únie na danú oblasť a aj z tohto dôvodu je hodnotené zo strany Európskej únie, ale aj Medzinárodného menového fondu a Svetovej banky ako jedno z najprogresívnejších riešení v rámci kandidátskych krajín.
4.	Legislatíva
Návrh zákona o Štátnej pokladnici bol po zložitom prípravnom procese, počas ktorého bolo potrebné uskutočniť množstvo rokovaní so zainteresovanými inštitúciami predložený na rokovanie LRV dňa 12. 9. 2001. Návrh zákona LRV až po druhom prerokovaní odporučila vláde SR na prerokovanie. Vláda SR zákon po odstránení rozporu s verejnoprávnymi inštitúciami dňa 19. 12. 2001 schválila. Následne bol návrh zákona o Štátnej pokladnici predložený na prerokovanie NR SR.

Dňa 11. apríla 2002 Národná rada Slovenskej republiky schválila zákon o Štátnej pokladnici. V termíne upravenom Ústavou Slovenskej republiky prezident Slovenskej republiky vrátil zákon na opätovné prerokovanie.

Pripomienky prezidenta Slovenskej republiky je možné zhrnúť do 3 oblastí:
•	pripomienky smerujúce ku skvalitneniu/upresneniu znenia zákona,
•	výhrady voči zriadeniu Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity,
•	výhrady voči zriaďovaniu účtov Štátnej pokladnice v iných bankách ako v NBS.

Dňa 21. mája 2002 Národná rada Slovenskej republiky definitívne schválila zákon o štátnej pokladnici, pričom akceptovala iba technické pripomienky prezidenta Slovenskej republiky a pripomienku smerujúcu k novele zákona o štátnej službe týkajúcu sa špecifického riešenia odmeňovania zamestnancov Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity. Zákon už bol publikovaný v Zbierke zákonov Slovenskej republiky pod číslom 291/2002.

Nasleduje sumarizácia zmien, ktoré prináša zákon o štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov do súčasného právneho prostredia Slovenskej republiky:

1./ Centralizáciu príjmov verejného rozpočtu na jedinom účte štátnej pokladnice, ktorý je vedený v NBS
Všetky príjmy verejného rozpočtu budú centralizované na jedinom účte Štátnej pokladnice, ktorý bude vedený v Národnej banke Slovenska. V súčasnosti majú niektoré organizácie verejnej správy otvorené účty aj komerčných bankách.

2./ Vedenie účtov klientov výhradne v Štátnej pokladnici
Povinnosť vedenia účtov výhradne v Štátnej pokladnici súvisí s centralizáciou príjmov a centralizáciou finančného manažmentu finančných prostriedkov verejnej správy.

3./ Zabezpečenie platobného styku z jedného miesta
Plátcom bude vždy Štátna pokladnica. To znamená, že klient Štátnej pokladnici odovzdá požiadavku na realizáciu platby a platbu zrealizuje až Štátna pokladnica na ťarchu svojho účtu vedeného v NBS.

4./ Zabezpečenie dennej likvidity štátneho rozpočtu
Denná likvidita štátneho rozpočtu bude zabezpečovaná v spolupráci s Agentúrou riadenia dlhu a likvidity, ktorá bude vstupovať na finančný trh. Dennú likviditu organizácií mimo okruhu štátneho rozpočtu nebude Štátna pokladnica garantovať ani zabezpečovať (napríklad dennú likviditu Sociálnej poisťovne).

5./ Viacetapový postup pri realizácii verejného rozpočtu
Ešte pred tým ako dôjde k platbe, bude klient povinný informovať v presne definovaných okamihoch Štátnu pokladnicu o jeho úmysle “minúť” peniaze verejného rozpočtu. Klient bude informovať aj o vstupe do záväzkového vzťahu. Štátna pokladnica sa bude k jednotlivým krokom vyjadrovať. To znamená, že ak daný objem peňazí nemá rozpočtovaný, podpísanie zmluvy (vstup do záväzku) bude v rozpore s týmto zákonom a Štátna pokladnica ho neodsúhlasí.

6./ Vedenie centrálneho registra majetku vo vlastníctve Slovenskej republiky

7./ Zavedenie finančného plánovania na obdobie kratšie ako jeden rok
Jediným finančným plánom doteraz bol iba štátny rozpočet na príslušný rozpočtový rok. Teraz bude musieť klient plánovať príjmy a výdavky 12 mesiacov dopredu po mesiacoch a 3 mesiace dopredu po týždňoch. Zavedenie finančného plánovania je základnou podmienkou skvalitnenia riadenia likvidity.

8./ Zavedenie prognózovania daňových a colných príjmov na DR SR a CR SR
Prognózovanie daňových a colných príjmov je súčasťou finančného plánovania. 

9./ Zavedenie povinnosti pre Štátnu pokladnicu odsúhlasený záväzok zaplatiť do určeného termínu splatnosti
Povinnosť štátu platiť včas a v správnej výške je prvý krát upravená zákonom. Zavedenie tejto povinnosti by malo prispieť k zvýšeniu dôveryhodnosti štátu ako spoľahlivého zákazníka.

10./ Zavedenie fyzickej kontroly pracovníkmi Štátnej pokladnice u klienta ešte pred vstupom do záväzku u vybraných výdavkov
Doterajšia ex-post kontrola mohla odhaliť nehospodárne vynakladanie prostriedkov verejného rozpočtu v čase po podpísaní zmluvy. Kontrola pred vstupom do záväzku by mala prispieť k zabráneniu podpísaniu zmlúv nevýhodných pre štát.

11./ Stanovenie limitu zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti (denný limit hotovosti v pokladnici klienta) a určenie účelov použitia
Cieľom je minimalizovať hotovostné operácie klientov. Klient bude mať presne stanovené na čo môže použiť hotovosť a koľko peňazí mu môže zostať v jeho pokladnici.

12./ Zavedenie povinnosti niektorým klientom zhodnocovať dočasné voľné zdroje iba prostredníctvom Štátnej pokladnice

13./ Zavedenie ochrany účtu klienta pred výkonom rozhodnutia odpísaním z účtu (exekúcia)

14./ Zavedenie povinnosti rozpočtovým organizáciám – klientom odpisovať majetok pre evidenčné účely

Súčasťou zákona o štátnej pokladnici bola aj novela viacerých súvisiacich zákonov, z ktorých najdôležitejšia a najrozsiahlejšia je novela zákona o rozpočtových pravidlách v ktorej sa:
1./ ruší právo viesť účty v iných peňažných ústavoch (bankách),
2./ ruší právo otvárať účty pre vnútorné organizačné jednotky klienta (tieto jednotky nie sú klientmi ŠP),
3./ ruší povinnosť otvárať rozpočtové limity na účtoch v NBS,
4./ pre klienta, ktorým je príspevková organizácia sa ruší odvodová povinnosť a zavádza sa daňová povinnosť,
5./ ruší sa právo viesť mimorozpočtové príjmy z lotérií a z pokút na osobitných účtoch, tieto sa budú považovať za rozpočtové zdroje,
6./ zavádza sa povinnosť pre VÚC a jej rozpočtové organizácie viesť účty v NBS a následne v ŠP,
7./ zodpovednosť za zostavenie/spracovanie štátneho záverečného účtu sa presúva z MF SR na ŠP, MF SR zostáva metodika.

Splnomocňovacie ustanovenia zákona o Štátnej pokladnici ukladajú MF SR upraviť podrobnosti niektorých ustanovení zákona vo Výnosoch MF SR. Ide o:
•	Výnos Ministerstva financií Slovebskej republiky, ktorým sa ustanovuje spôsob a postup určenia zostatkovej ceny majetku štátu v práve klienta Štátnej pokladnice, ktorému vznikla povinnosť odpisovať majetok štátu,
•	Výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje spôsob a rozsah predkladania informácií o skutočnom stave majetku Štátnej pokladnici,
•	Výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorým sa pre klientov Štátnej pokladnice ustanovuje limit zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti v ustanovenom období a spôsob dodržiavania limitu zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti,
•	Výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorým sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona č. 291/2002 Z. z. o štátnej pokladnici a o zmene doplnení niektorých zákonov.

Výnosy sa nachádzajú v rôznych etapách legislatívneho procesu a budú pripravené v termínoch ustanovených zákonom o Štátnej pokladnici.

Národná rada Slovenskej republiky dňa 18. júna 2002 schválila zákon č. 386/2002 o štátnom dlhu a štátnych zárukách a ktorým sa dopĺňa zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Predmetom novely bolo doplnenie odkazu pod čiarou na zákon o Národnej banke Slovenska týkajúceho sa poskytovania služieb NBS pre MF SR.
5.	Organizačné zabezpečenie
Zákon o Štátnej pokladnici upravuje vznik a postavenie Štátnej pokladnice a vznik a postavenie Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity. Obidve organizácie vzniknú ako štátne rozpočtové organizácie, ktoré budú svojím rozpočtom napojené na kapitolu MF SR. Obidve organizácie mali vzniknúť k 1. júlu 2002 (termín vyplývajúci zo zákona o Štátnej pokladnici).

Jedným zo základných predpokladov reálneho vzniku obidvoch organizácií (de-iure existujú od 1. júla 2002) je menovanie štatutárnych zástupcov – riaditeľov. Ich výber a v prípade Štátnej pokladnice aj menovanie je v kompetencii Úradu pre štátnu službu.

Vzhľadom na to, že Úrad pre štátnu službu z dôvodu problémov s aplikáciou zákona o štátnej službe začal s oneskorením organizovať výberové konania na voľné štátnozamestnanecké miesta, riaditelia obidvoch organizácií zatiaľ neboli vymenovaní a teda zatiaľ nedošlo ani k vzniku Štátnej pokladnice a Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity.

Proces výberu obidvoch riaditeľov sa už začal a prihlášky boli doručené k 20. augustu 2002. Do výberového konania na riaditeľa Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity sa však nikto neprihlásil, preto bude potrebné vypísať nové výberové konanie. Táto skutočnosť opäť oddiali vznik Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity.

V prípade úspešného výberu kandidáta na riaditeľa Štátnej pokladnice by jej konštituovanie bolo možné očakávať ku koncu septembra 2002.

Následne bude potrebné urýchlene začať s personálnym obsadením jednotlivých štátnozamestnaneckých miest tak, aby mohla Štátna pokladnica urýchlene začať plniť svoje funkcie v súlade so zákonom o Štátnej pokladnici. Aj tento proces však nebude jednoduchý, pretože všetky štátnozamestnanceké miesta s výnimkou delimitácií s MF SR bude potrebné obsadzovať výberovým konaním v súlade s ustanoveniami zákona o štátnej službe.
6.	Technické zabezpečenie
Technická realizácia systému štátnej pokladnice je nevyhnutnou podmienkou jeho fungovania. Systém bol navrhnutý tak, aby nevyžadoval priamy kontakt s klientom, komunikácia (s výnimkou úzko vymedzenej ex-ante kontroly) sa bude uskutočňovať výlučne prostredníctvom informačného systému.

6.1.	Rozpočtový informačný systém a komunikačno technologická infraštruktúra
Fungovanie systému štátnej pokladnice – v oblasti kontroly výdavkov – je podmienené prístupom k údajom o aktuálnom rozpočte klienta. Z tohto dôvodu sa v roku 2001 začal realizovať projekt „Rozšírenia RIS pre potreby ŠP“. Znamená to, že RIS, doteraz implementovaný výlučne na úrovni MF SR bude funkčne rozšírený o moduly potrebné na fungovanie ŠP a postupne je implementovaný u všetkých budúcich klientov ŠP.

V rámci projektu RIS sa tiež realizuje projekt KTI, ktorá bude v budúcnosti zdieľaná ako RIS tak aj informačným systémom ŠP. Výhodou je, že KTI je budovaná v predstihu pred implementáciou informačného systému ŠP. Znižuje sa tým riziko potenciálnych technologických problémov s prenosovými cestami, distribúciou PC a podobne. 

Úloha vybudovať KTI pozostáva z nasledujúcich krokov:
-	vybudovania testovacieho laboratória a školiaceho centra RIS,
-	vybudovania technologickej infraštruktúry produkčného systému projektu RIS,
-	vybudovania telekomunikačného prepojenia DC s užívateľmi RIS a klientami ŠP,
-	zabezpečenia výpočtovej techniky pre užívateľov RIS a klientov ŠP,
-	prípravy a úpravy počítačovej sály pre inštaláciu výpočtovej techniky,
-	vybudovania záložného systému elektrického napájania (dieselagregát) a rozvádzača elektrického napájania s elektrickými rozvodmi na počítačovej sále DC, 
-	dobudovania klimatizácie počítačovej sály DC,
-	zabezpečenia systému softvérovým vybavením,
-	vyškolenia zamestnancov,
-	prispôsobenie telefónnej ústredne Alcatel 4400 v budove DC novým podmienkam,
-	vybudovanie technologickej infraštruktúry kontaktného centra pre potreby užívateľov RIS a IS ŠP.

Na zabezpečenie realizácie projektu RIS bolo potrebné pripraviť DC na prevádzkovateľskú činnosť.

Koncom minulého roka bolo uvedené do činnosti testovacie pracovisko RISu. K tomuto pracovisku (v zostave 11 počítačov) boli provizórne pripojení koncoví užívatelia pilotnej prevádzky pomocou zapožičaných zariadení demilitarizovanej zóny. Pracovníci Slovenských telekomunikácií k tomuto účelu priviedli do DataCentra linky o kapacite 2x2Mbps.

V priebehu marca a apríla 2002 bola uskutočnená dodávka počítačov, servrov a ďalších súčastí produkčného systému.

K uvedeniu do prevádzky komplexu produkčného systému RIS pozostávajúceho s viac než 60-tich počítačov predchádzala príprava a montáž energetického zabezpečenia počítačovej sály, prebudovanie internej siete LAN a úprava a dobudovanie telefónnej ústredne o nové funkcie.

Boli nainštalované nové energetické rozvody,  rozvádzače a jednotky náhradných zdrojov. V suteréne budovy DataCentra sa vybudovalo pracovisko energocentrály - dieselagregátu, ktoré zabezpečí napájanie počítačovej sály počas výpadku verejnej siete elektrickej energie. 

V priebehu prvého polroka 2002 Slovenské telekomunikácie zabezpečili a uviedli do prevádzky prívod dvoch nezávislých 150 Mbps liniek pre pripojenie koncových užívateľov do demilitarizovanej zóny (DMZ ) systému RIS.

Súčasťou dodávky produkčného systému boli aj zariadenia DMZ, ktoré boli postupne uvádzané do prevádzky a nahradili zapožičané zariadenia. Ich inštalácia umožnila postupné hromadné nasadzovanie zabezpečenej malej výpočtovej techniky u koncových užívateľov na celom teritóriu Slovenska.

Ukončenie montáže produkčného systému a slávnostné spustenie do skušobnej prevádzky ministrom financií SR bolo uskutočnené 29. apríla 2002.

V súčasnosti je v pilotnej prevádzke testovací systém. Produkčný systém je v skušobnej prevádzke. Inštaluje sa potrebný softvér a  upravuje sa užívateľské prostredie. 

Styk koncových užívateľov RISu s DC bol zaistený vybudovaním Centra pre podporu užívateľov (CPU). CPU bolo zrealizované v prvej etape na poskytovanie nevyhnutných informácii pre koncových užívateľov. Pracovisko je vybavené potrebnou výpočtovou a  telekomunikačnou technikou pre prijímanie podnetov od užívateľov formou zelených liniek, faxov, e-mailov a v samotnom systéme RIS aj Help Deskom. V súčasnosti zaisťuje a zabezpečuje v prevažnej miere administratívne  pripojenie a nábeh koncových užívateľov siete RIS a postupne začína riešiť aj problémy samotných užívateľov pri práci s RISom.

Vytvorené bolo aj dohľadové pracovisko na počítačovej sále, ktoré zaisťuje prehľad o jednotlivých funkciách a činnostiach celého systému RIS. Umožňuje vykonávať opravy a úpravy prevádzkových súborov, adresárov, registrov a pod. S  nábehom produkčného systému do bežnej prevádzky  sa počíta koncom júla 2002. 

Slovenské telekomunikácie postupne pripájajú koncových užívateľov z prvej tisícky a realizujú spojenie ISDN rýchlosťou 64kbps. Dodávateľ RISu zabezpečuje na týchto miestach osadzovanie a oživovanie osobných počítačov a  inštaláciu komunikačného a zabezpečovacieho programového vybavenia.

V projekte RIS a KTI bude potrebné plynule postupovať ďalej až do cieľového stavu, kedy budú pripojení všetci klienti ŠP. Po podpise zmluvy na realizáciu IS ŠP bude potrebné harmonogram pripájania klientov zosúladiť s harmonogramom realizácie ŠP.
6.2.	Informačný systém štátnej pokladnice
Dňa 6. novembra 2000 bolo vypísané rokovacie konanie so zverejnením na dodávku služieb a technológií na kľúč pre systém štátnej pokladnice Slovenskej republiky. 2 komisie na vyhodnotenie ponúk, ktoré spolu 4 krát vyhodnocovali rokovacie konanie za víťaza určili uchádzača Hewlett Packard Ges. m. b. H., Lieblegasse 1, a – 1222 Wien (Rakúsko). Po vyhlásení víťaza uchádzač ktorý skončil na 2. mieste vždy podal námietku proti určeniu poradia (celkovo 4x) a Úrad pre verejné obstarávanie tejto námietke vždy vyhovel.

Na základe predchádzajúceho postupu v rokovacom konaní, ktorý neviedol k želateľnému výsledku a vzhľadom na to, že bol schválený zákon o Štátnej pokladnici bolo možné rozhodnúť o zrušení metódy verejného obstarávania.

Minister financií SR v rámci zvažovania alternatív ďalšieho postupu s ohľadom na platný zákon o Štátnej pokladnici a harmonogram účinnosti jeho jednotlivých paragrafov dňa 19. júla 2002 rozhodol o ďalšom pokračovaní verejného obstarávania IS ŠP formou rokovacieho konania bez zverejnenia. V rámci prieskumu trhu boli oslovení dvaja potenciálni dodávatelia: Hewlett Packard Ges. m. b. H., Lieblegasse 1, a – 1222 Wien (Rakúsko) a Siemens Bussiness Services GmbH&Co, Dietrichgasse 27 – 29, A-1030 Wien (Rakúsko) s požiadavkou na predloženie požadovaných informácií. Oslovení dodávatelia akceptovali výzvu MF SR a dňa 26.7.2002 poskytli informácie v rozsahu a štruktúre požiadavky MF SR. Dňa 9.8.2002 bola zriadená expertná poradná skupina zložená zo zamestnancov rezortu MF SR, Štatistického úradu SR a Slovenskej technickej univerzity, ktorá doporučí ministrovi financií, ktorým z oslovených dodávateľov bude následne doručená výzva na predloženie zmluvy. Zároveň bola požiadaná Slovenská technická univerzita o spracovanie analýzy zaslaných informácií, ktorej výsledkom by malo byť hodnotenie adekvátnosti ponúkanej ceny a technickej realizovateľnosti navrhovaného riešenia.
7.	Financovanie
Projekt Štátnej pokladnice je financovaný zo zdrojov štátneho rozpočtu a zo zdrojov predvstupovej pomoci v rámci fondu PHARE.
7.1.	Financovanie zo strany PHARE
V rámci Finančného memoranda 2000 boli na projekt Štátnej pokladnice v rámci programu Support to new Budget Procedure/ State Treasury vyčlenené finančné prostriedky vo výške 4 milióny EUR v štruktúre 3 milióny EUR na technickú asistenciu a 1 milión EUR na nákup výpočtovej techniky.

Napriek tomu, že zadávacie podmienky boli zo strany MF SR pripravené ešte v roku 2000 a v priebehu roku 2001 viackrát predložené na schválenie Delegácii Európskej komisie, tieto neboli schválené. Dôvodom bola neistota súvisiaca so schvaľovacím procesom zákona o Štátnej pokladnici. Schvaľovací proces teda úspešne prebehol až po definitívnom schválení zákona o Štátnej pokladnici a výberové konania organizované CFCU Úradu vlády v súčasnosti prebiehajú. Expertná pomoc by mohla byť k dispozícii ku kocu roka 2002 a bude využitá v záverečnej etape realizácie platného zákona o Štátnej pokladnice (pôvodne sa uvažovalo o prípravnej etape zákona). Výška vyčlenenej sumy bola vzhľadom na skrátenie možnej realizácie projektu znížená o 700 tis. EUR a tieto prostriedky boli presunuté na projet podpory prípravy platobného monitorovacieho systému EU fondov. 
7.2.	Financovanie zo strany štátneho rozpočtu SR
V štátnom rozpočte roku 2000, 2001 a 2002 boli postupne vyčleňované finančné prostriedky na realizáciu projektu Štátnej pokladnice (bežné a kapitálové) v úhrnnej výške 788 mil. Sk, ktoré zatiaľ neboli čerpané. Na prostriedky rozpočtované v štátnom rozpočte roku 2000 a 2001 bola schválená výnimka z časového použitia do konca roku 2002.
8.	Kľúčové míľniky projektu
1. januára 2000 – konštituovanie Útvaru projektu štátnej pokladnice na MF SR ako organizačnej jednotky určenej na prípravu a realizáciu projektu Štátnej pokladnice (začiatok nového projektu Štátnej pokladnice)

14. júna 2000 – schválenie „Stratégie budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002“ vládou SR ako základného rámcového dokumentu projektu Štátnej pokladnice

6. novembra 2000 – zverejnenie oznámenia o vyhlásení metódy verejného obstarávania formou rokovacieho konania so zverejnením na dodávku služieb a technológií na kľúč pre systém štátnej pokladnice Slovenskej republiky

11. apríla 2001 – začatie projektu prispôsobenia rozpočtového informačného systému pre potreby Štátnej pokladnice a projektu vybudovania komunikačno-technologickej infraštruktúry

19. decembra 2001 – prerokovanie a schválenie návrhu zákona o Štátnej pokladnici vládou SR

21. mája 2002 – definitívne schválenie zákona o Štátnej pokladnici NR SR

1. júna 2002 – nadobudnutie účinnosti zákona o Štátnej pokladnici

30. apríla 2002 – zrušenie rokovacieho konania so zverejnením na na dodávku služieb a technológií na kľúč pre systém štátnej pokladnice Slovenskej republiky

19. júla 2002 – obnovenie procesu výberu dodávateľa informačného systému Štátnej pokladnice odovzdaním požiadavky na predloženie informácií 2 potenciálnym dodávateľom formou rokovacieho konania bez zverejnenia
9.	Záver
Zavedením systému štátnej pokladnice sa Slovebská republika zaradí do skupiny štátov, ktoré viac rokov využívajú tento štandardný a vyskúšaný nástroj riadenia verejných financií a z kandidátskych krajín predstihne napríklad Českú republiku a Poľsko. Skúsenosti kandidátskych krajín, ktoré zavádzali systém štátnej pokladnice v posledných rokoch (Napríklad Maďarsko) hovoria o tom, že tento okrem systémových zmien priniesol aj kvatifikovateľné prínosy.

Od začiatku „nového projektu štátnej pokladnice“ v roku 2000 sa podarilo pripraviť príslušnú legislatívu a rozpracovať nadväzujúce projekty. Pôvodný zámer, plošne realizovať projekt do konca roku 2002 sa však ukázal príliš ambiciózny a tento bolo potrebné posunúť o jeden rok. Aj tento termín by však k predpokladanému termínu vstupu Slovenskej republiky do EÚ nemal byť prekážkou.