Obsah			  							     strana

Predkladacia správa	
			
  I. Faktory najvýraznejšie modifikujúce prípravu
      návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004					1	
1.	Vstup SR do Európskej únie								1

A. Pozícia Slovenskej republiky voči rozpočtu ES					1
	 B. Pozícia verejných financií SR po vstupe do Európskej únie			2

2. Reforma miestnej štátnej správy 				 			3
	
	 3.  Reforma štátneho rozpočtu – programové rozpočtovanie
           (rozpočtovanie zamerané na výsledky)						5

 II. Predikcia základných makroekonomických 
      ukazovateľov na rok 2004								7

        1. Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2003 					7
        2. Makroekonomické rámce zostavenia 
            návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004						8

        3. Vývoj daňovej kvóty v rokoch 2002 - 2004						12

III. Návrh rozhodujúcich iniciatív na neprekročenie schodku
       a zmeny realizované v porovnaní s východiskami rozpočtu 		14
        1. Faktory s negatívnym dôsledkom na schodok 					16
        2. Faktory s pozitívnym dôsledkom na schodok					16
        3. Návrh ďalších opatrení na dosiahnutie stanovenej úrovne schodku			17
        4. Rozhodujúce opatrenia s neutrálnym dôsledkom na schodok 			18

IV. Návrh na rozdelenie rezervy vlády na prioritné projekty
       a výdavky										20

V.  Kvantifikácia základných vzťahov štátneho rozpočtu 			22

VI. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu					23

A. Daňové príjmy 										23

	1. Základné prístupy ku kvantifikácii daňových príjmov				23
2. Kvantifikácia daňových príjmov 							25

B. Nedaňové príjmy 										27
            1. Faktory vplývajúce na kvantifikáciu nedaňových príjmov			27
            2. Kvantifikácia nedaňových príjmov						28

C. Granty a transfery									31

D. Príjmy z finančných transakcií								32

VII. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu				33		
A. Bežné výdavky										33

	A.1. Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania 			33
	A.2. Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní				36
	A.3. Tovary a služby									36
	A.4. Bežné transfery									37
A.4.1. Bežné transfery na platené poistné za zákonom 
           určené skupiny osôb							37
A.4.2. Štátne sociálne dávky, dávky sociálnej pomoci, 
           peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych
          dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia,
          nesystémové dávky sociálneho poistenia				37
		A.4.3. Dotácie nefinančným subjektom					38
	 	A.4.4. Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC				39
		A.4.5. Odvody do rozpočtu Európskych spoločenstiev			44
	A.5. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi  			44

B. Kapitálové výdavky 									44

C. Použitie zdrojov z rozpočtu Európskej únie						40

D. Výdavky na finančné transakcie 							46

VIII.	Rozpočtovanie výdavkov podľa vybraných odvetví			47

1.	Výdavky na sociálny systém							47
2.	Výdavky na pôdohospodárstvo							51
3.   Výdavky na školstvo								53	       
a. Regionálne školstvo							53
b. Výdavky na verejné vysoké školy						56
	4.   Výdavky na zdravotníctvo							56
	5.   Výdavky na životné prostredie							58
	6.   Výdavky na bytovú výstavbu							58
	7.   Výdavky na železnice								60
8.   Výdavky na vedu a techniku							60
9.    Výdavky na obranu								61

Predkladacia správa

Predložený Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 obsahuje v porovnaní s predchádzajúcimi rozpočtami viaceré zásadné zmeny. Tie vychádzajú zo vstupu Slovenska do Európskej únie v máji 2004, ale aj z mnohých reforiem, ktoré vláda pripravila od svojho nástupu do funkcie v októbri 2002. Keďže štátny rozpočet na rok 2004 už odzrkadľuje väčšinu reforiem plánovaných v Programovom vyhlásení vlády, vytvára pevný základ pre stabilitu procesu zostavovania rozpočtu v nasledujúcich rokoch. 

Vývoj slovenského hospodárstva v roku 2003, ale i makroekonomické predpoklady pre nasledujúce roky svedčia o zdravom stave slovenskej ekonomiky. Na začiatku roku 2004 sa uskutočnia významné zmeny v daňovom systéme a zároveň dôjde k poslednej etape výraznejšieho zvyšovania regulovaných cien. Keďže týmto sa ukončia jednorazové skoky v cenovej úrovni, od roku 2005 je možné očakávať podstatne stabilnejšie makroekonomické prostredie a zvyšovanie dynamiky rastu hospodárstva postaveného na zdravých základoch.  Predpokladaný vývoj základných ekonomických parametrov je súčasťou Strednodobého finančného výhľadu.

Deficit verejných financií je v roku 2004 rozpočtovaný na úrovni 3,9 % predpokladanej tvorby hrubého domáceho produktu. Pokles deficitu z úrovne 7,2 % v roku 2002, ktorý sa dosahuje i napriek výraznejšiemu zníženiu daňového a odvodového zaťaženia (podiel daní a odvodov na HDP poklesne oproti roku 2002 o 2,1 percentuálneho bodu), je spôsobený úsporným rozpočtovaním v mnohých oblastiach verejných financií. Podiel verejných výdavkov na HDP tak poklesne medzi rokmi 2002 a 2004 o 6,1 percentuálneho bodu (zo 49 % na 42,9 %). Úspory sa predpokladajú dosiahnuť okrem iného v zamestnanosti verejnej správy a vo všeobecných výdavkoch na tovary a služby. Rozpočet na rok 2004 tak predstavuje zásadný krok smerom k splneniu cieľa vládneho programu a zároveň jedného z Maastrichtských kritérií pre vstup do eurozóny, ktorým je pokles deficitu verejných financií na úroveň neprevyšujúcu 3% HDP do roku 2006. Za predpokladu úspešnej realizácie pripravených reforiem by splnenie tohto cieľa v nasledujúcich dvoch rozpočtových rokoch nemalo byť, aj vzhľadom na predpokladaný výrazný rast slovenského hospodárstva, významným problémom (odhliadnuc od nákladov na vytvorenie druhého piliera dôchodkového systému). Stav plnenia Programového vyhlásenia vlády v časti Reforma verejných financií je v Prílohe č. 1 predloženého materiálu.

Vstup Slovenska do Európskej únie 1. mája 2004 znamená zásadnú zmenu pri tvorbe štátneho rozpočtu. Odvody Slovenskej republiky do rozpočtu Európskej únie sú zapracované medzi rozpočtovými výdavkami, zatiaľ čo podstatná časť očakávaných zdrojov z európskych fondov je zaradená tak na príjmovú, ako i na výdavkovú stranu štátneho rozpočtu. Samostatnú oblasť, ktorá je v predkladanom rozpočte dostatočne zabezpečená, predstavuje spolufinancovanie európskych fondov z domácich verejných zdrojov. 

Predložený rozpočet reflektuje v plnej miere ukončenie procesu decentralizácie kompetencií zo strany štátu na samosprávu, pričom originálne kompetencie sú vo väčšine prípadov financované prostredníctvom kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC a prenesené kompetencie prostredníctvom kapitol vecne príslušných rezortov. Napriek zvýšeniu rozpočtovej flexibility, najmä smerom k VÚC, zostáva fiškálna decentralizácia úlohou pre rozpočet na rok 2005. 

V rozpočte na rok 2004 je v plnej miere zapracovaná tiež reforma miestnej štátnej správy, vrátane zrušenia okresných úradov a Národného úradu práce, a prechodu ich pôsobností na špecializovanú miestnu štátnu správu, ktorá je súčasťou kapitol vecne príslušných rezortov.   

Reformy zásadne zmenili tvár viacerých oblastí verejných financií. Na strane príjmov je to najmä daňová reforma a výrazné zníženie odvodov na sociálne poistenie do Sociálnej poisťovne. Na výdavkovej strane sa podstatne zmenila štruktúra kapitoly ministerstva práce, ale i zdravotníctva,  školstva, pôdohospodárstva a niektorých ďalších rezortov.

Rozpočet na rok 2004, spolu s reformami vo viacerých oblastiach, definitívne nastolí vo verejnom sektore tvrdé rozpočtové obmedzenie. Hoci rozpočtované limity nedosahujú požiadavky rezortov, sú dostatočné na to, aby všetky zložky verejných financií hospodárili v roku 2004 bez vytvárania dlhov.  Týka sa to aj sektorov, v ktorých sa v minulosti pravidelne dlhy tvorili, ako sú železnice, zdravotníctvo, regionálne školstvo, či STV a SRo. 

Problémom z hľadiska rozpočtového procesu je fakt, že ministerstvo financií predkladá vláde Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 v čase, kedy značná časť legislatívy s plánovanou účinnosťou od januára 2004 nie je definitívne schválená. Týka sa to decentralizácie, reformy miestnej štátne správy a viacerých významných reforiem, napríklad nového zákona o sociálnom poistení, novely zákona o rozpočtových pravidlách, novely zákona o štátnej službe, či nového zákona o odmeňovaní zamestnancov vo verejnom záujme. Hoci v návrhu rozpočtu sa s predpokladanými zmenami počíta, počas rozpočtového procesu bude nevyhnutné reagovať na definitívnu podobu schválenej legislatívy a predložený návrh rozpočtu na rok 2004 adekvátne upravovať. 

Výraznou zmenou v predloženom rozpočte je aj pokrok dosiahnutý pri zavádzaní programového rozpočtovania, ktoré postupne vytvorí predpoklady pre zásadné zvýšenie efektívnosti rozdeľovania verejných zdrojov. Všetky kapitoly, s výnimkou Súhrnného finančného vzťahu k obciam a VÚC a kapitoly VPS, sú v štátnom rozpočte na rok 2004 predložené v plnej programovej štruktúre, čo dáva podstatne lepší obraz o spôsobe využívania verejných zdrojov. Neuspokojivý pokrok bol zatiaľ dosiahnutý pri definovaní zámerov a cieľov jednotlivých programov a ich častí. Zvýšenie kvality v tejto oblasti preto zostáva jednou z hlavných výziev pre prípravu rozpočtu na rok 2005. 

Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 predstavuje ďalší krok smerom k zvýšeniu transparentnosti. Základné parametre verejných financií, predovšetkým vládny deficit a dlh, sú vykazované v štandardnej európskej metodike ESA 95. Predložený rozpočet reálne odzrkadľuje fiškálnu politiku vlády a dáva prehľadné a primerane podrobné informácie o využívaní verejných zdrojov. 

Súčasťou štátneho rozpočtu na rok 2004 je aj rámcový návrh viacročného rozpočtu verejných financií. Materiál  obsahuje predpokladaný vývoj príjmov verejných financií aj pre roky 2005 a 2006 a zároveň stanovuje objem verejných zdrojov, ktoré budú v tomto období k dispozícií na prerozdeľovanie medzi kapitoly. Ministerstvo financií plánuje predložiť vláde rozpočet verejných financií na rok 2005 už ako viacročný, spolu s konkrétnym rozpočtovým rámcom na roky 2006 až 2007. 

Východiská štátneho rozpočtu na rok 2004 schválila vláda 3. júna 2003. Predložený Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 rešpektuje základné rámce určené východiskami a presne definuje rozdiely, ktoré bolo z rôznych dôvodov do návrhu rozpočtu potrebné zapracovať. Súčasťou materiálu je aj predpokladaný harmonogram schvaľovacieho procesu do 15. októbra, kedy musí byť štátny rozpočet na základe zákona o rozpočtových pravidlách predložený do NR SR. 

I. Faktory najvýraznejšie modifikujúce prípravu návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004

	Pri príprave návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 sa doterajšie prístupy z viacerých príčin výrazne modifikovali. Okrem zásadných reforiem, ktoré výrazne ovplyvňujú podobu štátneho rozpočtu, napr. v sociálnej oblasti a financovaní školstva, ide o vstup SR do Európskej únie, reformu miestnej štátnej správy a reformy štátneho rozpočtu.

	1. Vstup SR do Európskej únie

Významnou skutočnosťou, ktorá zasiahne do vývoja verejných financií a ovplyvní strednodobý fiškálny rámec, je vstup SR do EÚ, ktorý by sa mal uskutočniť 1. mája 2004. Slovenská republika ako celok bude zo vstupu do Európskej únie vo finančnom vyjadrení výrazne profitovať. Z užšieho pohľadu verejných financií bude mať v roku 2004 vstup do EÚ mierne negatívne dopady, keďže prebratie záväzkov členstva zaťaží štátny rozpočet odvodmi do všeobecného rozpočtu ES. Bližšie informácie o dopadoch vstupu SR do Európskej únie sú uvedené v prílohe č. 2.

A. Pozícia Slovenskej republiky voči rozpočtu ES
Pozitívne saldo finančných tokov medzi Slovenskom a Európskou úniou by sa malo pohybovať v roku 2004 na úrovni 17 359 mil. Sk. V porovnaní s rokom 2003, kedy SR bola oprávnená čerpať príjmy len z predvstupovej pomoci, tak dôjde k zlepšeniu čistej finančnej pozície SR o 13 938 mil. Sk. Slovenská republika získa po vstupe do EÚ prístup k dodatočným zdrojom, ktoré budú z veľkej časti smerovať do súkromného sektora a na verejné investície. Umožnia tak vláde financovať programy, ktoré by inak nedokázala zabezpečiť z prostriedkov štátneho rozpočtu. Ide predovšetkým o projekty podporujúce regionálny rozvoj a zrýchľujúce ekonomický rast. Povstupovú pozíciu Slovenskej republiky charakterizuje nasledujúca tabuľka.

Pozícia Slovenskej republiky voči rozpočtu ES (v mil. Sk)	
	2003	2004	
Celkové príjmy z ES	3 421	27 524 *	
Príspevky do rozpočtu ES	0	10 165	
Čistá pozícia SR	3 421	17 359	
* vrátane pohľadávky na priame platby z ES (viď príloha č. 2)

B. Pozícia verejných financií SR po vstupe do Európskej únie
Hoci Slovenská republika ako celok v roku 2004 a v nadchádzajúcich rokoch zavŕšením prístupového procesu do EÚ získa, z užšieho pohľadu verejných financií bude čistá rozpočtová pozícia Slovenska po vstupe do EÚ deficitná. Je to spôsobené najmä rôznym charakterom príjmov plynúcich z ES a rozdielnym systémom ich vyplácania konečným prijímateľom. Kým niektoré z finančných tokov medzi Slovenskou republikou a ES sú zahrnuté do štátneho rozpočtu, iné sa nestávajú jeho súčasťou. 

Rozpočtové dopady vstupu do EÚ (v mil. Sk)	
	2004	
Záručná sekcia EAGGF	5 815	
Štrukturálne operácie	5 480	
Špeciálna kompenzácia	2 940	
Celkové príjmy spojené so vstupom do EÚ	14 235	
Príspevky do rozpočtu ES	10 165	
Použitie príjmov z ES vo výdavkoch štátneho rozpočtu	11 295 *	
Úspora v domácich výdavkoch na poľnohospodárstvo	- 2 150	
Celkové výdavky spojené so vstupom do EÚ	19 310	
Pohľadávka na priame platby z ES	3 394	
Čistá rozpočtová pozícia SR po vstupe do EÚ	- 1 681	
			* použitie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF a štrukturálnych operácií

		Príjmy z predvstupových fondov nevstupujú do príjmov ani výdavkov štátneho rozpočtu, ale sú smerované priamo ku konečným prijímateľom zo súkromného a verejného sektora. Obdobný princíp sa vzťahuje aj na vnútorné politiky ES. Tým dochádza k rozdielu medzi príjmami z ES v celkovej bilancii SR a v bilancii štátneho rozpočtu. Keďže objemovo najväčšou položkou je predvstupovú pomoc, čerpanie ktorej bude dobiehať do roku 2006, tento rozdiel sa bude postupne znižovať.
Štrukturálne operácie budú príjmom štátneho rozpočtu a súčasne zvýšia jeho výdavky. Nemožno však nimi nahradiť výdavky realizované zo štátneho rozpočtu do obdobia vstupu krajiny do EÚ. Aj keď tieto finančné toky budú zahrnuté do rozpočtovej bilancie, na výške schodku sa neprejavia. Cez štátny rozpočet sa uskutočňuje iba prevod týchto prostriedkov konečným prijímateľom. Príjmy zo záručnej sekcie EAGGF budú rovnako príjmom aj výdavkom štátneho rozpočtu, sčasti sa však nimi nahradia domáce výdavky v poľnohospodárstve. Dochádza tak k úspore vo výdavkoch štátneho rozpočtu, t.j. tieto príjmy zlepšujú rozpočtovú bilanciu.
Špeciálna kompenzačná platba slúži na vyrovnanie rozpočtového napätia po vstupe nových členských krajín do EÚ. Nie je účelovo viazaná a môže byť v plnej miere použitá na nahradenie akýchkoľvek výdavkov štátneho rozpočtu.
Na čistú rozpočtovú pozíciu SR teda vplýva výška príspevkov krajiny do rozpočtu ES, výška kompenzačnej platby z ES a úspory z titulu nahradenia domácich výdavkov v poľnohospodárstve zdrojmi EÚ. V roku 2004 za zvýši deficit verejných financií z titulu vstupu do EÚ o 1 681 mil. Sk.
Spolufinancovanie pred- aj povstupovej pomoci sa realizuje zo zdrojov štátneho rozpočtu a konečného prijímateľa. Spolufinancovanie predvstupovej pomoci bolo zabezpečené aj v predchádzajúcom období a v rokoch 2004-6 bude iba dobiehať. V roku 2004 bude predstavovať 3 727 mil. Sk. Spolufinancovanie povstupových prostriedkov ES sa bude zabezpečovať v rámci limitov príslušných kapitol, a to predovšetkým presunom časti výdavkov určených na financovanie domácich programov rovnakého a/alebo podobného zamerania, aké majú spolufinancované programy ES. Celkový objem prostriedkov vyčlenených v štátnom rozpočte na rok 2004 na spolufinancovanie je 7 588 mil. Sk.
Okrem podstatného zvýšenia zdrojov plynúcich do poľnohospodárskeho sektora dochádza v roku 2004 v poľnohospodárstve k čiastočnému nahradeniu prostriedkov štátneho rozpočtu zdrojmi ES. V závislosti od výšky doplatkov k priamym platbám zo štátneho rozpočtu sa bude meniť nielen objem zdrojov v sektore pôdohospodárstva, ale aj čistá rozpočtová pozícia Slovenskej republiky po vstupe do EÚ. V rozpočte sa uvažuje s doplatkami k priamym platbám na úrovni 40 % priemeru EÚ, každé zvýšenie doplatkov k priamym platbám o 1 percentuálny bod by zároveň znamenalo zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu o 136 mil. Sk. Maximálne možné doplatky na úrovni 55% priemeru EÚ by zvýšili zdroje v poľnohospodárstve v roku 2004 o 2 034 mil. Sk a rovnakým podielom by prispeli k zhoršeniu čistej rozpočtovej pozície SR na záporné saldo 3 715 mil. Sk. 

2. Reforma miestnej štátnej správy 

Vláda SR v máji 2003 uznesením č. 371 schválila koncepciu usporiadania miestnej štátnej správy ako východisko a podklad na legislatívne zabezpečenie zmeny organizácie miestnej štátnej správy s účinnosťou od 1. 1. 2004. V zmysle uvedeného uznesenia vlády pristúpili príslušné rezorty k príprave návrhov zákonov, ktoré podmieňujú jej realizáciu. V súčasnosti sú v štádiu schvaľovania v 2. a 3. čítaní v NR SR, niektoré ešte musí prerokovať vláda. 

Realizácia koncepcie nového usporiadania miestnej štátnej správy v oblasti štátneho rozpočtu na rok 2004 znamená zrušenie samostatných kapitol krajských úradov a ich začlenenie do kapitoly Ministerstva vnútra SR za tie činnosti, ktoré ostávajú v kompetencii transformovaných 8 krajských úradov a 46 obvodných úradov.

Súčasne realizácia tejto koncepcie znamená prenesenie pôsobností z kapitol krajských úradov do príslušných ústredných orgánov štátnej správy (ministerstiev) za tie činnosti, ktoré prechádzajú do kompetencie novozriadených orgánov miestnej špecializovanej štátnej správy. Ide o úrad životného prostredia, pozemkový úrad, lesný úrad, úrad cestnej dopravy a pozemných komunikácií, úrad sociálnych vecí a služieb zamestnanosti, úrad verejného zdravotníctva a krajský školský úrad. 

Vláda na svojom zasadnutí dňa 16. júla 2003 prerokovala materiál „Kvantifikácia finančných prostriedkov potrebných na realizáciu koncepcie reformy verejnej správy a harmonogram úloh súvisiacich s transformáciou krajských úradov a zrušením okresných úradov“ a prijala uznesenie č. 691. 

Na základe vykonaných prác a uvedeného materiálu mohlo ministerstvo financií v spolupráci s ministerstvom vnútra pristúpiť ku kvantifikácii konkrétnych rozpočtových tokov, ktoré vo vzťahu k jednotlivým rozpočtovým kapitolám vyplývajú z reformy. Z krajských úradov sa výdavky v objeme 58,8 mld Sk odčleňujú do príslušných rozpočtových kapitol, do VÚC a obcí (podľa tabuľky v kapitole III, strana 19). O takto delimitované prostriedky budú musieť rozpočtové kapitoly aktualizovať svoje programové štruktúry.

Do príslušných ústredných orgánov štátnej správy sa vyčlenil počet funkčných miest na úseku odborných činnosti a alikvotná časť prierezových činností. Obslužné činnosti budú prerozdelené až v nadväznosti na prechod majetku na návrh dislokácie, ktorý prerokuje vláda do konca septembra.  Zamestnanci s príslušným objemom mzdových prostriedkov budú v roku 2004 delimitovaní z kapitoly Ministerstva vnútra SR do orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy.

Tieto rozpočtové dôsledky sú zapracované do návrhov limitov výdavkov, resp. príjmov rozpočtových kapitol a sú obsiahnuté v návrhu štátneho rozpočtu. Premietnutím týchto vzťahov do návrhu štátneho rozpočtu sa minimalizovala nutnosť riešiť tieto delimitácie počas roka 2004 rozpočtovými opatreniami a súčasne sa výrazne zvýšila transparentnosť rozpočtu. 

Pri vykonaných kvantifikáciách sa dôsledne vychádzalo z tézy, že reformou sa majú v porovnaní s pôvodným stavom znížiť výdavky verejného rozpočtu. Úspory v štátnom rozpočte, ktoré vyplynuli z reformy miestnej štátnej správy, dosahujú takmer 600 mil. Sk. Z toho úspora mzdových výdavkov vrátane poistného predstavuje 512,4 mil. Sk. 

3. Reforma štátneho rozpočtu - Programové rozpočtovanie (rozpočtovanie zamerané na výsledky)

Programové rozpočtovanie (rozpočtovanie zamerané na výsledky, cieľovo orientované rozpočtovanie) je nástrojom na posilnenie strategického plánovania a riadenia je programové rozpočtovanie. Prechod k rozpočtovaniu zameranému na výsledky je tendenciou, ktorá sa presadzuje vo väčšine vyspelých ekonomík a aj na úrovni rozpočtu ES ako celku a je prejavom snahy jednotlivých vlád o zavedenie moderného systému riadenia verejných financií zodpovedajúceho súčasným potrebám.

Programový (alebo na výsledky orientovaný) rozpočet spája priority vlády s rozpočtovými výdavkami. Ukazuje údaje, ktoré pomáhajú zvýšiť efektívnosť a zdôrazňuje účel, na ktorý sa prostriedky použijú. Ide o systém, založený na plánovaní úloh a aktivít vlády SR v nadväznosti na priority štátu a disponibilné zdroje, zameraný na výsledok – efektívnosť vynakladania rozpočtových výdavkov. 

V rozpočte zameranom na výsledky sa priority programového vyhlásenia vlády  konkretizujú  do merateľných cieľov, čo umožňuje odpočet ich splnenia. To smeruje k zvýšeniu zodpovednosti ministrov vlády  za používanie výdavkov štátneho rozpočtu so zameraním sa  na  splnenie priorít vlády. Nevyhnutnou záverečnou fázou tohto procesu je kontrola plnenia cieľov  a informovanie verejnosti o dosiahnutých výsledkoch.

Programové rozpočtovanie je dôležitým nástrojom na dosiahnutie viacerých zámerov vlády v oblasti prípravy a realizácie rozpočtu. Ide najmä o nasledujúce zámery:
•	podporiť manažérsky prístup k riadeniu jednotlivých rozpočtových kapitol, rozšíriť kompetencie správcu kapitoly pri realokácii zdrojov v rámci limitu,
•	posilniť súťaž o zdroje pri príprave rozpočtu v rámci rozhodovania vlády o prioritách,
•	umožniť rozpočtovanie a čerpanie zdrojov z európskych fondov v rámci jednotnej štruktúry rozpočtu,
•	vytvoriť východisko pre prechod k viacročnému rozpočtu,
•	vytvoriť nástroj pre lepšiu na komunikáciu vlády s verejnosťou, zvýšiť mieru transparentnosti vlády vo vzťahu k občanom pokiaľ ide o verejný rozpočet.

V súčasnej  fáze implementácie programového rozpočtovania, v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004, bude mať charakter programov skoro 90  % všetkých výdavkov štátneho rozpočtu. Zostávajúce neprogramové výdavky   sú obsiahnuté v dvoch kapitolách ministerstva financií. V uvedených kapitolách - Všeobecná pokladničná správa a Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom sa nepristúpilo k formulovaniu programov. Dôvodom je, že finančné prostriedky kapitoly Všeobecná pokladničná správa  sa používajú na financovanie  programov iných rozpočtových kapitol. Dôležitá časť prostriedkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa, určenej na spolufinancovanie  predvstupových programov PHARE, ISPA, SAPARD je  už v návrhu rozpočtu rozdelená na jednotlivé projekty rozpočtových kapitol. V kapitole Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom nie je možné až do ukončenia delimitácií kompetencií štátnej správy  formulovať kompaktné programy. Pri realizácii koncepcie reformy verejnej správy bude potrebné premietnuť zmeny vyplývajúce z vytvorenia orgánov miestnej štátnej správy do programových štruktúr dotknutých rozpočtových kapitol.

Je možné konštatovať, že rozpočet na rok 2004 predstavuje významný posun pri prechode k rozpočtovaniu zameranému na výsledky, predovšetkým pri formulovaní programov a ich nižších úrovní. Nedostatočne však bola aplikovaná metodika pri stanovovaní cieľov a merateľných ukazovateľov. Platí pritom, že úspešnejšie boli tie kapitoly, kde sa formulovanie programovej štruktúry stalo  predmetom záujmu vrcholového riadenia rezortov.
Po skončení prác na príprave programových štruktúr  do návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 bude hlavná pozornosť zameraná na zdokonalenie uplatňovania metodiky stanovovania cieľov a merateľných ukazovateľov a na prípravu  metodiky prepojenia  stratégie a politík vlády s cieľmi programov. Ďalšia oblasť, pre ktorú sa predpokladá vypracovanie metodiky,  je monitorovanie a hodnotenie plnenia stanovených cieľov. 

	II. Predikcia základných makroekonomických ukazovateľov na rok 2004

1.	Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2003 
Makroekonomický vývoj na Slovensku v roku 2003 je vo väčšine kľúčových ukazovateľov lepší v porovnaní s predpokladmi pri tvorbe rozpočtu na tento rok. Jednoznačne pozitívnym signálom je, že rast HDP je najvyšší v stredoeurópskom regióne, zamestnanosť rastie, deficit na bežnom účte klesá a konečná spotreba verejnej správy bola v prvom štvrťroku nižšia, ako v rovnakom období uplynulého roka. Na druhej strane však treba poukázať aj na nepriaznivý vývoj (z pohľadu príjmov verejných financií) v oblasti miezd. 
MF SR očakáva, že ekonomika SR bude naďalej rásť aj v podmienkach pomalšej akcelerácie globálnej ekonomiky a predpokladá reálny rast HDP na úrovni 4,0 %. Tempo rastu bude miernejšie ako v roku 2002, pretože sa v dôsledku úprav regulovaných cien, zblíženia sadzieb DPH a zvýšenia spotrebných daní zmierni rast konečnej spotreby domácností a v dôsledku konsolidácie verejných financií poklesne reálna spotreba verejnej správy. Na druhej strane, dynamika zahraničného dopytu výrazne prekoná očakávania. 	
Konečná spotreba domácností sa v prvom štvrťroku zvýšila o 2,6%, čo je vzhľadom na pokles reálnej mzdy prekvapujúci údaj. Do úvahy však treba brať niekoľko ďalších faktorov: rast zamestnanosti, pokles miery úspor, rastúci význam spotrebiteľských úverov a splátkového predaja, ako aj vyššiu imputovanú produkciu domácností (komodity, ktoré spotrebiteľ sám produkuje, aj konzumuje). Z pohľadu verejných financií je kľúčovým ukazovateľom mzdová báza, ktorá v nominálnom vyjadrení narástla o 7,5% oproti rovnakému obdobiu uplynulého roka. Na základe mesačných údajov sa zdá, že jej vývoj sa v druhom štvrťroku stabilizoval blízko hodnoty z prvého kvartálu. V roku 2003 sa predpokladá medziročný rast konečnej spotreby domácností na úrovni 1,6%.				
Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežných údajov klesla v prvom štvrťroku na medziročnej báze o 0,8%. Bol to prvý pokles od tretieho kvartálu 2000. Vzhľadom na reštriktívnu fiškálnu politiku očakávame, že spotreba verejnej správy bude aj naďalej zaostávať za minuloročnými hodnotami (v stálych cenách).				
Tvorba hrubého fixného kapitálu v súkromnej sfére závisí predovšetkým od prílevu zahraničných investícií, od dostupnosti úverov a od tvorby zisku. K objektívnosti treba dodať, že veľká časť investícií pochádza zo zahraničia, čo znamená, že sa nepodieľa priamo na tvorbe HDP (na jednej strane ide o rast tvorby kapitálu, na druhej strane o dovoz). Zo strednodobého hľadiska je však kľúčovým indikátorom, nakoľko cez investície sa zvyšuje produktivita práce v ekonomike. V tomto roku sa predpokladá mierny rast tvorby hrubého kapitálu, teda udržanie relatívne vysokého podielu na HDP v porovnaní s ekonomikami eurozóny. 											
Vývoz tovarov sa za prvých päť mesiacov roka 2003 medziročne zvýšil v nominálnom vyjadrení o viac ako 22%, čo sa dá pri apreciácii slovenskej koruny hodnotiť veľmi pozitívne. Navyše, presvedčivá dynamika sa dosahuje v čase, kedy najvýznamnejší obchodní partneri (krajiny EÚ, najmä Nemecko) vykazujú len mierne znaky oživenia. V pozadí optimistických čísel treba jednoznačne vidieť vyššie investície (najmä v roku 2001), ktoré pomohli zvýšiť rastový potenciál ponukovej strany slovenskej ekonomiky. Samozrejme, rast exportu pri malej otvorenej ekonomike znamená aj vyšší import surovín a medziproduktov.		
Zvyšovanie výkonu ekonomiky, ako i zvyšovanie účinnosti pracovných stimulov, sa odrazí aj v miernom zlepšení vývoja na trhu práce, najmä v znížení počtu evidovaných nezamestnaných a v poklese priemernej miery nezamestnanosti pod úroveň 16 %. Tento vývoj je priaznivý aj z pohľadu konsolidácie verejných financií, nakoľko znižuje nároky na výdavkovej strane.										
Napriek zmierneniu rastu domáceho dopytu a harmonickému vývoju relácie medzi tempom rastu priemernej mzdy a produktivity práce z HDP sa očakáva, že ročná miera inflácie môže vzrásť na úroveň okolo 8,6 %, a to vplyvom úprav regulovaných cien a v dôsledku dvoch etáp zvýšenia spotrebných daní (od januára a od augusta). Toto číslo však ešte stále zaostane za prognózou, ktorá tvorila základ pri tvorbe rozpočtu (8,8 %).	
Očakávame, že vývoj reálnych úrokových sadzieb bude odrážať všetky relevantné faktory – najmä zmiernenie reálneho rastu domáceho dopytu, zníženie deficitu verejných financií, nákladový charakter miery inflácie, ako i primeranosť apreciačných trendov a tlakov na Sk. 

2. Makroekonomické rámce zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004
	
	Vývoj ekonomiky SR je citlivý na vývoj vonkajšieho prostredia. Makroekonomický rámec MF SR pre rok 2004 je založený na predpoklade, že globálna ekonomika sa bude postupne oživovať, avšak priebeh v jednotlivých krajinách a ich zoskupeniach nebude rovnomerný. Na základe doterajšieho vývoja  možno podľa analýz a predikcií OECD a EK očakávať, že zvyšovanie rastu ekonomiky eurozóny bude naďalej pomalšie, ako u  OECD ako celku. Očakávané zvyšovanie rastu vonkajšej ekonomiky by malo byť odrazom rastu tak spotreby domácností, ako i rastu investičných aktivít podnikateľskej sféry. Ekonomika SR bude citlivo reagovať najmä na vývoj ekonomiky Nemecka a ČR. Avšak naposledy zverejnené čísla nie sú optimistické: nemecká ekonomika stagnuje a aj v prípade ČR vidno znaky spomalenia ekonomického rastu. Pre rok 2004 sú však prognózy medzinárodných inštitúcií optimistickejšie: Európska Komisia predpokladá v roku 2004 rast HDP eurozóny na úrovni 2,3 % (o 1,3 percentuálneho bodu viac ako v tomto roku) a OECD očakáva dynamiku v blízkosti 2,7 %. 
	Rizikovým faktorom vývoja vonkajšieho aj domáceho prostredia môže byť aj vývoj cien ropy; v makroekonomickom rámci pre rok 2004 predpokladáme pohyb cien v rámci intervalu OPEC-u, v priemere na úrovni 26 USD/barel.				
	Makroekonomický rámec predpokladá aj isté posuny vo vývoji vnútorných podmienok - úspešné pokračovanie konsolidácie verejných financií, v užšom rozsahu aj ďalšie úpravy regulovaných cien, ako i realizáciu a efekty plynúce z uplatňovania štrukturálnych reforiem.									
	Za uvedených predpokladov o vývoji hlavných indikátorov vonkajšieho a vnútorného prostredia očakávame aj v roku 2004 ďalšie zvyšovanie reálneho rastu ekonomiky SR, mierne zníženie miery inflácie a mierny pokles miery nezamestnanosti.

Ukazovatele	Merná jednotka	
 Skutočnosť
	
Prognóza
	
		2001	2002	2003	2004	
Hrubý domáci produkt v b.c.	mld Sk	989,3	1 073,6	1 175,6	1293,2	
Ročné tempo rastu HDP v s.c.	%	3,3	4,4	4,0	4,1	
Priemerná ročná miera inflácie 	%	7,1	3,3	8,6	8,1	
Priemerná evidovaná miera nezamestnanosti z disponibilného počtu nezamestnaných	%	18,2	17,9	15,8	15,4	
	
	MF SR očakáva, že rast ekonomiky sa mierne zvýši zo 4,0 % v roku 2003 na 4,1 % v roku 2004 a vytvorí sa HDP v hodnote 1 293,2 mld Sk v bežných cenách. Rast ekonomiky by mal byť stimulovaný najmä rastom zahraničného dopytu, zvýšením rastu investičných aktivít, ale aj miernym zvýšením rastu konečnej spotreby domácností. Predpokladáme, že rast konečnej spotreby verejnej správy bude mierny, čím sa vytvoria podmienky pre ďalšie zníženie deficitu verejných financií a stabilný vývoj ekonomiky. Najväčším rizikovým faktorom je vývoj zahraničného dopytu. Ak sa nepodarí naštartovať ekonomický rast v Európskej únii, rast HDP na Slovensku môže byť nižší. Odhad rastu HDP na rok 2004 je nižší, ako priemerný odhad analytikov referenčných bánk (4,3 %).

	Rast zahraničného dopytu bude vyšší ako rast domáceho dopytu. Deficit obchodnej bilancie sa môže mierne prehĺbiť vplyvom dovozu technologických celkov pre závod PSA Peugeot Citroen. Rast domáceho dopytu bude pravdepodobne viac stimulovaný investičnými aktivitami, ako konečnou spotrebou. Rast spotreby bude na jednej strane výsledkom rastu miezd, poklesu daní a rastu pracovných príležitostí a na strane druhej bude odrážať vplyv predpokladaných úprav regulovaných cien, ako i vplyv štrukturálnych reforiem a konsolidácie verejných financií. Očakávané zvýšenie rastu fixného kapitálu odráža najmä predpokladané zvýšenie dôvery zahraničných aj domácich investorov, vyplývajúce zo zámerov vlády deklarovaných v jej Programovom vyhlásení, zo zlepšenia ratingu Slovenska, ako i z očakávaného vstupu SR do EÚ.
	
	Vzhľadom na to, že v roku 2002 sa výrazne spomalil proces úprav regulovaných cien pre domácnosti, dôjde aj v roku 2004 k úpravám cien, najmä zemného plynu, vodného a stočného. Ceny elektrickej energie a tepla už od januára tohto roka reflektujú oprávnené náklady výrobcu a jeho primeraný zisk a preto v ich prípade už nie je nutné ďalšie výrazné zvyšovanie. V prípade zemného plynu sa táto úroveň dosiahne práve očakávanou úpravou od januára budúceho roka. 

Zvýšenie regulovaných cien pre domácnosti predpokladá nezávislý Úrad pre reguláciu sieťových odvetví na rok 2004 nasledovne:

Komodita	Zvýšenie priemernej ceny o	
Zemný plyn	35,3 %	
Elektrická energia	2,2 %	
Teplo	2,0 %	
Vodné	32,0 %	
Stočné	29,0 %	

	V dôsledku cenových úprav, zavedenia jednotnej sadzby DPH a úprav niektorých spotrebných daní (od augusta 2003) dosiahne celková miera inflácie úroveň 8,1%. Inflácia bude mať v roku 2004 opätovne nákladový a nie dopytový charakter. 
	
	Osobitnou otázkou je rast indexu výrobných cien. V tomto prípade nedôjde od prvého januára k takému významnému nárastu ako u spotrebiteľských cenách a to z toho dôvodu, že súčasné ceny už reflektujú priemerné náklady a primeraný zisk výrobcu. Predpokladané zmeny obsahuje nasledujúca tabuľka (zdroj: ÚRSO):

Komodita	Zvýšenie priemernej ceny o	
Zemný plyn	-1,6 % (pokles)	
Elektrická energia	2,2 %	
Teplo	2,0 %	
Vodné	6,0 %	
Stočné	4,0 %	
	
	Ako môžeme vidieť, v prípade zemného plynu môže dôjsť aj k poklesu ceny. Preto ministerstvo financií predpokladá rast cien priemyselných výrobcov v budúcom roku len na úrovni 4,5%. 

	Rast cien v ekonomike má priamy vplyv na rozpočtovanie nominálneho nárastu bežných výdavkov. Spotrebiteľská inflácia bude síce relatívne vysoká, avšak bude spôsobená podstatným zvýšením regulovaných cien pre domácnosti (pre ostatných odberateľov bude nárast iba minimálny), zvýšením dolnej sadzby DPH a spotrebných daní. Vyššia daň z pridanej hodnoty bude najmä pre potraviny, lieky, knihy a energiu. Z pohľadu výdavkovej štruktúry kapitol má vyššia DPH negatívny efekt predovšetkým v oblasti odberu energie a pre MZ SR aj v prípade liekov. Potraviny a knihy nie sú z pohľadu výdavkov verejných financií rozhodujúce, podobne ako zvýšenie spotrebných daní u piva a tabakových výrobkov. Úprava sadzieb spotrebnej dani z minerálnych olejov má samozrejme vplyv na výdavky vo viacerých oblastiach, avšak vzhľadom na relatívne priaznivý vývoj korunovej ceny ropy by finálna cena pohonných hmôt nemala byť výrazne vyššia ako v roku 2002. Aj z hore uvedeného môžeme vidieť, že pre bežné výdavky kapitol na tovary a služby nie je dôvod stanoviť vysoké percento valorizácie. Vzhľadom na štruktúru výdavkov je ekonomicky odôvodniteľný nárast na úrovni 3 až 4 %.  

	Rovnovážny rast ekonomiky SR, spojený s rastom jej konkurencieschopnosti a zvyšovaním dôvery zahraničných investorov bude, viesť pravdepodobne k stabilnému, mierne sa zhodnocujúcemu kurzu Sk voči referenčnej mene euro. MF SR predpokladá pre rok 2004 výmenný kurz na úrovni 41,0 SK/EUR a 36,0 SK/USD. Predpokladaný vývoj ekonomiky SR, ako i očakávaný vstup SR do EU a postupná príprava na prijatie spoločnej meny euro, budú vytvárať predpoklady a podnety aj pre postupné znižovanie úrokových sadzieb; možné je očakávať zníženie priemernej úrokovej miery z čerpaných úverov z úrovne okolo 8,0 % v roku 2003 na 7,2 % v roku 2004.

	Reálny a nominálny rast miezd bude odrážať na jednej strane predpokladané vyššie tempo rastu produktivity práce a na strane druhej cenový vývoj a opatrenia vo verejných financiách. Predpokladáme, že sa zmierni pokles reálnych miezd  z 1,9 % v roku 2003 na 0,6% v roku 2004. Daňová reforma však pomôže zvýšiť úroveň čistých reálnych príjmov pre viaceré príjmové skupiny. Ministerstvo financií očakáva medziročný rast čistej reálnej mzdy v hospodárstve na úrovni 1,5 %. K tomu by malo prispieť aj zavedenie daňového bonusu. Priemerná nominálna mzda by potom dosiahla úroveň mierne pod 15500 Sk.

V roku 2004 možno očakávať ďalší mierny rast zamestnanosti, približne na úrovni 0,7 % podľa evidovaného disponibilného počtu pracujúcich. Vývoj zamestnanosti bude pozitívne ovplyvnený rastúcou výkonnosťou ekonomiky, avšak na druhej strane proces reštrukturalizácie ekonomiky a zefektívňovania verejnej správy môže dočasne uvoľňovať pracovnú silu v takom rozsahu, ktorý nebude vedieť trh práce absorbovať. Z uvedeného vyplýva, že miera nezamestnanosti sa bude môcť znižovať len postupne a v roku 2004 naďalej bude zotrvávať na relatívne vysokej dvojcifernej úrovni, cca 15,4 % podľa disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných. Významnejší pozitívny vplyv rastu ekonomiky na trh práce, ako i vplyv aktívnej politiky trhu práce je reálne očakávať až v ďalších rokoch. Dôvodom je skutočnosť, že pretrvávajúca vysoká miera nezamestnanosti je výsledkom pôsobenia viacerých rôznorodých faktorov, ktoré je možné eliminovať len postupne (najmä rigidita trhu práce, nesúlad vo vzdelanostnej štruktúre na strane dopytu a ponuky a veľké regionálne rozdiely v tvorbe pracovných príležitostí).

3.	Vývoj daňovej kvóty v rokoch 2002-2004
Napriek tomu, že v roku 2004 sa v rozpočte počíta s poklesom deficitu verejných financií o 3,3% HDP v porovnaní s rokom 2002, nedeje sa tak na úkor zvyšovania daní. Naopak, daňové a odvodové zaťaženie obyvateľstva a podnikateľov klesá na budúci rok v porovnaní s rokom 2002 o 2,1% HDP. Vzhľadom na súčasný pokles daňových príjmov a deficitu verejných financií je potrebné znížiť výdavky verejných financií medzi rokmi 2002 a 2004 v absolútnom vyjadrení o 69,4 mld. Sk.				

Vývoj daňovej kvóty v pomere k HDP	
				
						v mil. Sk	
 	2002	2003	rozdiel 2003-2002	2004	rozdiel 2004-2003	rozdiel 2004-2002	
HDP v bežných cenách	1 073 613	1 175 600	-	1 293 200	-	-	
Daňové príjmy spolu
   podiel na HDP	205 700	223 700	-	231 000	-	-	
	19,16%	19,03%	-0,13%	17,86%	-1,17%	-1,30%	
							
Odvody do Sociálnej poisťovne
   podiel na HDP	82 197	88 468	-	101 666	-	-	
	7,66%	7,53%	-0,13%	7,86%	0,34%	0,21%	
Odvody do Národného úradu práce
   podiel na HDP	9 413	10 041	-	0	-	-	
	0,88%	0,85%	-0,02%	0,00%	-0,85%	-0,88%	
Odvody do zdravotných poisťovní
   podiel na HDP	37 916	40 581	-	44 436	-	-	
	3,53%	3,45%	-0,08%	3,44%	-0,02%	-0,10%	
Odvody do verejných fondov spolu
   podiel na HDP	129 526	139 090	-	146 103	-	-	
	12,06%	11,83%	-0,23%	11,30%	-0,53%	-0,77%	
							
Dane a odvody spolu
   podiel na HDP	335 226	362 790	-	377 103	-	-	
	31,22%	30,86%	-0,36%	29,16%	-1,70%	-2,06%	
							
Podiel deficitu verejných financií na HDP	7,20%	4,97%	-	3,90%	-	-	
Vplyv zníženia deficitu na výdavky
   podiel na HDP	-	-	-26 216	-	-13 837	-42 676	
	-	-	-2,23%	-	-1,07%	-3,30%	
Vplyv zníženia daňovej kvóty na výdavky
   podiel na HDP	-	-	-4 281	-	-21 978	-26 688	
	-	-	-0,36%	-	-1,70%	-2,06%	
POTREBA ZNÍŽENIA VÝDAVKOV SPOLU
   podiel na HDP	-	-	-30 497	-	-35 815	-69 363	
	-	-	-2,59%	-	-2,77%	-5,36%	

Daňové príjmy v rokoch 2003 a 2004 boli očistené o výraznejšie jednorazové vplyvy, aby zohľadňovali reálny vývoj ekonomiky. Ich výška sa preto odlišuje od hotovostných príjmov štátneho rozpočtu z daní v príslušných rokoch. Bližšie vysvetlenie pozri Daňové príjmy v časti VI. na strane 23.
Odvody do verejných fondov sú v tabuľke uvádzané len za ekonomicky aktívne obyvateľstvo a platby zamestnávateľov. Z príjmov Sociálnej poisťovne, Národného úradu práce a zdravotných poisťovní sú tak vylúčené platby za poistencov štátu, ktoré sú hradené z daňových príjmov štátneho rozpočtu, a vzájomné prevody finančných prostriedkov medzi jednotlivými fondami. Rovnako je z výberu príjmov verejných fondov vylúčená úhrada dlžných súm z minulých rokov, ktorá bola realizovaná prostredníctvom úhrad záväzkov ŽSR a zdravotníckych zariadení z FNM.

III. Návrh rozhodujúcich iniciatív na neprekročenie určeného schodku rozpočtu verejných financií a zmeny realizované v porovnaní s východiskami rozpočtu 
Pri príprave návrhu štátneho rozpočtu ministerstvo financií osobitne špecifikovalo riziká prekročenia stanovenej úrovne schodku. Z etapy spracovania východísk ostali nedoriešené opatrenia v objeme 1,1 mld Sk. Ministerstvo financií zohľadnilo upresnené výsledky hospodárenia ostatných prvkov verejného rozpočtu (najmä FNM). Súčasne aktualizovalo odhad makroekonomického vývoja SR v roku 2004 a upresnilo odhad najmä daňových príjmov. Po zohľadnení týchto a ďalších faktorov riziko prekročenia stanovenej úrovne  schodku predstavovalo cca 4,5 mld Sk. 							
Preto ministerstvo financií pristúpilo k formulovaniu a realizácii opatrení na elimináciu týchto rizík. Časť týchto opatrení vyjadruje rozpočtové dôsledky už prijatých rozhodnutí, preto by ich realizácia nemala vyvolať osobitné diskusie. Ich prínos predstavuje cca 2,3 mld Sk. 										

Ďalšie opatrenia, ktoré by mali v súhrne dosiahnuť cca 2,2 mld Sk, ešte neboli predmetom rokovania vlády. Majú charakter tak plošných opatrení (zníženie tovarov a služieb a znížene počtu zamestnancov ústredných orgánov štátnej správy), ako aj individuálnych návrhov za jednotlivé kapitoly. Ministerstvo financií vychádzalo pri ich formulácii najmä z analýzy rozpisu stanovených limitov výdavkov, ktoré ministerstvu financií predložili vo forme programov jednotlivé rozpočtové kapitoly. Navrhuje prehodnotiť najmä tie, ktoré bude možné prioritne financovať zo zdrojov EÚ (s cieľom zvýšiť aktivitu kapitol pri čerpaní týchto zdrojov). V súčasnej etape rozpočtových prác sa navrhovanými postupmi eliminovalo riziko prekročenia úrovne schodku o cca 1,4 mld Sk. Na riešenie ostáva ešte 813 mil.  Sk. 	
Okrem týchto opatrení s dôsledkami na schodok verejného, resp. štátneho rozpočtu ministerstvo financií realizovalo aj opatrenia s neutrálnym dopadom na štátny rozpočet, ktorý sa týka presunov medzi kapitolami, resp. úpravami limitov v rámci kapitol. Značná časť týchto presunov súvisí s reformou sociálnej sféry. 							
Pri vypracovaní návrhu štátneho rozpočtu sa v rámci príjmov a výdavkov realizovalo viacero ďalších čiastkových opatrení a presunov. Preto sa v komentároch a v nasledujúcom tabuľkovom prehľade špecifikujú len na tie najzávažnejšie opatrenia. 

	
				
Faktory ovplyvňujúce schodok v porovnaní s východiskami návrhu ŠR			
				
 (v mil. Sk)				
Faktory s negatívnym dôsledkom na schodok verejných financií			
				
	príjmy	 výdavky	spolu	
 negatívne faktory spolu	-1 120,0	3 384,7	4 504,7	
z toho:				
nedoriešené zníženie schodku ŠR z etapy východísk		1 111,3		
pokles daňových príjmov *	-1 120,0			
zhoršenie výsledkov ostatných zložiek verejných financií		986,4		
iné zmeny		1 287,0		
				
Faktory s pozitívnym dôsledkom na schodok verejných financií				
				
	príjmy	 výdavky	spolu	
pozitívne faktory spolu	0,0	-2 304,9	-2 304,9	
v tom:				
zníženie transferu pre ST a SRo 		-600,0		
zníženie odvodu do EÚ		-575,0		
zníženie výdavkov kapitoly Štátny dlh		-536,0		
úspora výdavkov reformou miestnej štátnej správy		-593,9		
				
Ďalšie navrhované opatrenia				
	príjmy	výdavky	spolu	
		-1 386,6	-1 386,6	
v tom: 				
zníženie výdavkov na tovary a služby		-360,0		
zníženie zamestnanosti v ústredných orgánoch		-122,0		
prehodnotenie programov MP SR		-304,6		
prehodnotenie programov MVRR SR		-100,0		
prehodnotenie programov MŽP SR		-300,0		
prehodnotenie programov MDPT SR		-200,0		
				
na riešenie ostáva			-813,2	
				
* - výpadok daňových príjmov z titulu daňového bonusu a zvýšenia maximálneho vymeriavacieho základu  	
     je kompenzovaný inými opatreniami v rámci reformy sociálneho systému			
1. Faktory s negatívnym dôsledkom na schodok 

Z etapy spracovania východísk ostali nedoriešené opatrenia v objeme 1,1 mld Sk.	
Z upresnenia odhadu vývoja daňových príjmov štátneho rozpočtu vyplýva v porovnaní s východiskami ich zníženie o 1,1 mld Sk (okrem zohľadnenia daňového bonusu a zvýšenia maximálneho vymeriavaceho základu uplatňovaného v rámci reformy sociálneho systému spolu v objeme 2,7 mld Sk, ktoré sú kryté pozitívnymi efektami v rámci reformy sociálneho systému). 									
Premietnutie upresnenia predpokladaného hospodárenia ostatných prvkov verejného rozpočtu zvýšilo riziko prekročenia schodku o takmer 1,0 mld Sk. Z toho najväčší podiel pripadá na upresnenie vývoja hospodárenia FNM. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja pri rozpise limitu výdavkov navrhlo do Štátneho fondu rozvoja bývania transfer  nižší, než sa predpokladalo vo východiskách a tieto zdroje prerozdelilo. Takáto zmena vyúsťuje do zhoršenia schodku verejného rozpočtu z metodike ESA 95. 			
V súhrne všetky uvedené faktory s negatívnym dôsledkom na rozpočet predstavujú cca 4,5 mld Sk. 

	2. Faktory s pozitívnym dôsledkom na schodok 
V dôsledku prijatia zákona o koncesionárskych poplatkoch sa nerozpočtujú transfery Slovenskej televízii a Slovenskému rozhlasu (vo východiskách rozpočtované v objeme 700 mil. Sk).  V kapitole ministerstva kultúry sa vyčleňuje 100 mil. Sk na konkrétne masmediálne projekty vlády vo vzťahu k Slovenskej televízii a Slovenskému rozhlasu na realizáciu  aktivít nad rámec ich verejnoprávnej funkcie. Úspora výdavkov predstavuje 600 mil. Sk.	
Upresnením kvantifikácie odvodu SR do rozpočtu Európskej únii sa znižuje tento odvod SR (realizovaný prostredníctvom výdavkov) o 575 mil. Sk. 			
Výdavky kapitoly Štátny dlh sa po upresnení skutočných potrieb kvantifikujú nižšie v porovnaní s východiskami o 536 mil. Sk.							

Realizáciou zámerov v reforme miestnej štátnej správy sa dosiahla úspora 593,9 mil. Sk. 													
Suma uvedených faktorov predstavuje pozitívny rozpočtový dôsledok v objeme 2,3 mld Sk.

	3. Návrh ďalších opatrení zameraných na dosiahnutie stanovenej úrovne schodku
	Z porovnania faktorov s negatívnych a pozitívnym dôsledkom na rozpočet vyplynula potreba pripraviť ďalšie opatrenia v sume 2,2 mld Sk.

a) Ministerstvo financií znížilo pôvodne navrhovaný rast výdavkov na tovary a služby z 5 % na 3 % (pri vyňatí výdavkov pre kapitolu ministerstva obrany a na regionálne školstvo, resp. zohľadnení špecifických výdavkov). Rozpočtový efekt z uvedeného zníženia predstavuje  360 mil. Sk. Vychádzalo sa pritom najmä z predpokladov vývoja inflácie v nasledujúcom roku, ako aj z faktorov spôsobujúcich jej rast. Vo výdavkoch organizácií sa viaceré faktory rastu inflácie nepremietnu (podrobnejšie - faktory ovplyvňujúce infláciu v kapitole Makroekonomické rámce zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004, str. 11). 

	b) V mzdovej oblasti sa premietlo zníženie počtu zamestnancov štátnej a verejnej služby aparátov ústredných orgánov diferencovane od 5 do 10 % v celkovom počte 598 osôb s objemom prostriedkov na mzdy, platy vrátane poistného v sume 122 mil. Sk.  

	c) Ministerstvo financií navrhuje znížiť o 304,6 mil. Sk výdavky na vybrané programy, ktoré navrhlo realizovať ministerstvo pôdohospodárstva. Ide po nasledovné programy:
Lesné hospodárstvo						o 104,6 mil. Sk
Zámerom je postupným znižovaním transferov do lesného hospodárstva zvyšovať tlak na efektívnosť využívania zdrojov, orientovať na iné zdroje (napr. Európska únia) resp. na vlastné zdroje. 
Pozemkové úpravy						o 100,0 mil. Sk
Vzhľadom na skutočnosť, že rezort môže čerpať na tieto účely zdroje z Európskej únie a so zámerom orientovať pozornosť rezortu najmä týmto smerom.
Tvorba a implementácia politík
Programy v rámci vedecko-výskumnej základne		o 100,0 mil. Sk
MF SR vychádzalo z dôvodu nedostatočne preukázaných efektov realizácie programov, nedostatočne definovaných cieľov a merateľných ukazovateľov v rámci programových štruktúr kapitoly, resp. celkového objemu výdavkov, ktoré sa v rámci kapitoly odporúčajú vynaložiť na vedu a techniku. Aj po tomto znížení sa v rezorte vynaložia na vedu a techniku výdavky v objeme 411 mil. Sk. Ďalší priestor pre rast výdavkov na vedu sa v rezorte vytvára zapojením sa do Európskeho výskumného priestoru.

d) Na základe podnetu ministerstva výstavy a regionálneho rozvoja sa navrhuje, aby vláda zvážila zníženie štátnej prémie v stavebnom sporení na 1 500 Sk a hypotekárne úvery na 1 %. V prípade prijatia uvedeného návrhu odporúča ministerstvo financií úsporu výdavkov štátneho rozpočtu následne smerovať do kapitoly ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja na bytovú výstavbu. 

e) V záujme aspoň čiastočne eliminovať negatívny dôsledok zníženia transferu do ŠFRB sa navrhuje nerozpočtovať v kapitole ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja výdavky na Program pomoci DE MINIMIS v objeme 100 mil. Sk a smerovať ich do ŠFRB. Takýto postup sa navrhuje aj z toho dôvodu, že aktivity zabezpečované uvedeným programom bude možné zabezpečiť aj využitím fondov Európskej únie, ktorými sa osobitne v oblasti regionálneho rozvoja vytvára značný priestor. Uvedený postup o 100 mil. Sk  znižuje negatívny dôsledok na hospodárenia verejného rozpočtu, ktorý spôsobilo zníženie transferu do ŠFRB.

f) S cieľom zvýšiť tlak na financovanie projektov v oblasti životného prostredia prioritne zo zdrojov Európskej únie sa navrhuje znížiť výdavky na programy v životnom prostrední o 300 mil. Sk. Aj po tomto znížení sa v rezorte zabezpečuje rast zdrojov v porovnaní rokov 2002 a 2004 o 1,4 mld Sk (viď tabuľka str. 58).

g) V rezorte ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií odporúča ministerstvo financií znížiť výdavky v programe Železničná doprava o 200 mil. Sk. Tento návrh vychádza z vysokého medziročného nárastu oproti roku 2003, ktorý aj po znížení výdavkov o 200 mil. Sk predstavuje 2,26 mld Sk (po zohľadnení prostriedkov z Európskej únie a prostriedkov rozpočtovaných v kapitole VPS na spolufinancovanie predvstupových fondov).   	

	Sumarizácia uvedených návrhov predstavuje cca 1,4 mld Sk a sú už premietnuté v návrhu limitov kapitol. To znamená, že je potrebné realizovať ešte ďalšie opatrenia rozsahu 813,2 mil. Sk. 

	 4. Rozhodujúce opatrenia s neutrálnym dôsledkom na schodok 

a) Výdavky rozpočtových kapitol ministerstvo financií kvantifikuje už s prihliadnutím na novú legislatívu, t.j. po zohľadnení reformy miestnej štátnej správy. Pôvodne rozpočtovaných 58,8 mld Sk, ktoré smerovali do kapitol krajských úradov, sa rozčlenili medzi jednotlivé rozpočtové kapitoly nasledovne: 

			v tis Sk	
Kapitola	Bežné výdavky	 Kapitálové 	   Výdavky 	
	      Spolu	   Výdavky	     spolu	
Krajské úrady - východiská rozpočtu  2004	58 153 599	691 750	58 845 349	
Úrad vlády SR	23 192		23 192	
Ministerstvo vnútra SR	1 149 417	316 065	1 465 482	
Ministerstvo životného prostredia SR	289 084		289 084	
Ministerstvo školstva SR	29 087 867	192 259	29 280 126	
Ministerstvo práce, soc. Vecí a rodiny SR	25 708 299	108 291	25 816 590	
Ministerstvo kultúry SR	314		314	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	257 618		257 618	
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	213 350		213 350	
Ministerstvo dopravy pôšt a telekomunikácií	127 473		127 473	
Presun na špecializovanú št. správu spolu	56 856 614	616 615	57 473 229	
VÚC	633 814	75 135	708 949	
Spolu na obce a VÚC	633 814	75 135	708 949	
Ministerstvo vnútra SR – okresné archívy	69 241		69 241	
Kapitoly spolu – rozpísané	57 559 669	691 750	58 251 419	
Ú s p o r a	593 930	0	593 930	
	b) Ministerstvo financií pripravilo návrh štátneho rozpočtu s tým, že v ňom premietlo zmeny v štruktúre rozpočtových kapitol. Okrem už uvedeného zrušenia samostatných kapitol krajských úradov ide najmä o zmeny, ktoré sú zapracované v návrhu novely zákona o rozpočtových pravidlách:
-	zrušenie samostatných rozpočtových kapitol Slovenskej televízie, Slovenského rozhlasu  a TA SR a ich začlenenie do kapitoly ministerstva kultúry;
-	zrušenie samostatných kapitol Generálna prokuratúra SR a Najvyšší súd SR a ich začlenenie do kapitoly Ministerstva spravodlivosti SR, pričom sa v rámci tejto kapitoly sledujú ako samostatné programy. 
V nadväznosti na zákon NR SR č.267/2003 Z. z. sa vytvára nová rozpočtová kapitola Súdna rada. 
Uvedenými opatreniami sa znížil počet rozpočtových kapitol o 12 (zo 48 na 36).
	
c) V rozpočte ministerstva hospodárstva sa rozpočtujú všetky výdavky, ktoré sa v roku 2004 vyčlenili na 2. Etapu realizácia investičnej akcie PSA Peugeot Citroen. To znamená, že o tieto prostriedky v sume 405,7 mil. Sk sa v porovnaní s východiskami znížil limit výdavkov ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií (o 131,2 mil. Sk) a ministerstva životného prostredia (o 274,5 mil. Sk) .
IV. Návrh na rozdelenie rezervy vlády na prioritné projekty a výdavky

Výdavkové limity jednotlivých rozpočtových kapitol na rok 2004 sú navrhnuté tak, aby finančne pokrývali zabezpečovanie predovšetkým základných funkcií štátnych inštitúcií. Rozvojové projekty budú v roku 2004 financované najmä zo zdrojov EÚ. Niektoré rozvojové projekty, resp. ostatné výdavky nad rámec limitov kapitol, sa budú rozpočtovo riešiť z Rezervy na prioritné projekty a výdavky. 

Rozpočtové kapitoly spolu s rozpisom limitu výdavkov predložili ministerstvu financií aj návrh na použitie rezervy na prioritné výdavky (rozpracovaný do programových štruktúr). Pri objeme rezervy 5,1 mld Sk požiadavky kapitol spolu predstavujú takmer 29 mld Sk (viď príloha č.6). 

Prístup rozpočtových kapitol k spracovaniu požiadaviek na prioritné výdavky bol diferencovaný. Niektoré kapitoly predložili koncentrovaný zoznam priorít, spracovaný podľa poradia dôležitosti, s odôvodnením a s reálnym objemom prostriedkov. Iné predložili široký zoznam požiadaviek, bez poradia dôležitosti, s nereálnymi požiadavkami a naviac na výdavkové tituly, ktoré majú charakter prevádzkových výdavkov. 

Ministerstvo financií pripravilo návrh na použitie rezervy, pričom z celkovej rezervy v objeme 5,1 mld Sk ostáva na ďalšie rozdelenie takmer 741,4 mil. Sk. 

Návrhom na rozdelenie výdavkov na priority sa na jednotlivé tituly prideľuje nižší objem prostriedkov, než rozpočtové kapitoly požadovali. Aby vláda mohla schváliť rozdelenie tejto rezervy so znalosťou všetkých potrebných súvislostí, odporúča sa uložiť príslušným správcom rozpočtových kapitol, aby predložili ministerstvu financií prehľad efektov z použitia prostriedkov pri stanovenom objeme výdavkov. Tieto informácie by mali obsahovať navrhnuté nové ciele a merateľné ukazovatele, ak ide o nové projekty, resp. upravené ciele a ukazovatele v prípade projektov zapracovaných do programových štruktúr kapitol. 

Súčasne sa pri vybraných titulov odporúča, aby príslušný minister predložil na rokovanie vlády informáciu o stave realizácie príslušného projektu (dopracovanie projektu INFOVEK a Výstavba rádiokomunikačnej siete štátnej správy SITNO). 

	

	
Návrh na použitie rezervy vlády na priority v roku 2004
 (v tis. Sk)	
Kapitola/názov programu	kapitola	návrh výdavkov	
	spolu	na prioritu	
Ministerstvo školstva SR	500 000		
Podpora regionálneho školstva		300 000	
Dopracovanie projektu INFOVEK		70 000	
Podpora rozvoja výskumu na vysokých školách		130 000	
			
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR*	1 100 000		
Výstavba diaľnic a rýchlostných ciest		400 000	
Výstavba leteckej infraštruktúry		100 000	
Výstavba štátnej cesty II/520 N.Bystrica - Or.Lesná		600 000	
			
Ministerstvo spravodlivosti SR	316 576		
Súdny manažment		135 000	
Obchodný register		8 000	
Probačná a mediačná služba		47 200	
Špeciálny súd a prokuratúra		50 000	
Publikácia súdnych rozhodnutí na internete		31 000	
Justičná akadémia		12 376	
Dokumentačné stredisko európskeho práva		8 000	
Optimalizácia súdnej sústavy		25 000	
			
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	678 000		
Doplatok do výšky 45 % (priame platby)		678 000	
			
Ministerstvo hospodárstva SR	150 000		
Podpora rozvoja a zriaďovania priemyselných parkov		150 000	
			
Ministerstvo vnútra SR**	277 000		
Materiálne a technické vybavenie HaZZ		150 000	
Zvýšenie hodnostných príplatkov pre príslušníkov HaZZ		27 000	
Výstavba rádiokomunikačnej siete štátnej správy SITNO		100 000	
			
Ministerstvo financií SR	300 000		
Rozvoj daňového informačného systému		300 000	
			
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	100 000		
Podpora výstavby bytov v rómskych osadách		100 000	
			
Ministerstvo práce, soc. vecí a rodiny SR	232 000		
Reforma detských domovov		232 000	
			
Ministerstvo kultúry SR	320 000		
Obnovme si svoj dom		200 000	
Podpora knižnej kultúry 		25 000	
Podpora audiovizuálnej tvorby		25 000	
Rekonštrukcia budovy SND		50 000	
Rekonštrukcia Slovenskej národnej galérie		20 000	
			
Kancelária NR SR	50 000		
Jarné zasadnutie PZ NATO		50 000	
			
Úrad vlády SR	50 000		
Technické zabezpečenie Úradu vlády SR		50 000	
			
Prierezové výdavky	135 000		
Zabezpečenie platov euroúradníkov		100 000	
Systém finančného riadenia fondov EÚ		35 000	
			
Súhrnný finančný vzťah k VÚC a obciam	150 000		
Zvýšenie náhrady za straty dopravcov v autobusovej doprave (zmluva o výkonoch vo verejnom záujme)	150 000	
			
Spolu	4 358 576	4 358 576	
			
na rozdelenie ostáva	741 424		
Poznámka
* - plný výnos zo zvýšených diaľničných známok bude smerovať do MDPT SR na opravy a úrdžbu cestnej siete
**- nové cestovné doklady v MV SR - rozpočtovo riešiť zo zvýšených príjmov pri ich vydávaní 	

V. Kvantifikácia základných vzťahov štátneho rozpočtu 

	V rámci makroekonomických odhadov očakávaného vývoja ekonomiky v roku 2004 sa predpokladá tvorba HDP v b.c. vo výške 1 293,2 mld Sk. Stanovenie podielu schodku verejného rozpočtu v podmienkach ESA 95 na úrovni 3,9 % HDP znamená rozpočtovať schodok verejného rozpočtu sumou 50,4 mld Sk. Schodok verejného rozpočtu v podmienkach ESA 95 v roku 2003 predstavuje 57,5 mld Sk, čo je 4,97 % predpokladanej tvorby HDP. 

Kvantifikácia schodku verejného a štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe, resp. v metodike ESA 95 a položiek  ovplyvňujúcich prepočet je nasledovná (v mil. Sk):

	Verejný rozpočet	Štátny rozpočet	ostatné prvky
verejného rozpočtu	
Hotovostný princíp	- 52 682,0	- 60 691,3	+ 8 009,3	
Modifikujúce faktory spolu	+  2 247,2	 + 4 345,1	- 2 097,9	
ESA 95	- 50 434,8	- 56 346,2	+ 5 911,4	

Hospodárenie jednotlivých zložiek verejných financií v ESA 95 je konkretizované v materiáli Návrh rozpočtu verejných financií na rok 2004.

Základné vzťahy štátneho rozpočtu sú nasledovné:

	1. Príjmy štátneho rozpočtu sa kvantifikujú na úrovni 249,2 mld Sk. Medziročne sa zvýšia o 13,8 mld Sk, pričom 14,2 mld Sk predstavujú príjmy z Európskeho spoločenstva.

	2. Výdavky štátneho rozpočtu sa rozpočtujú na úrovni 310,7 mld Sk. Medziročne ich objem vzrástol o 19,2 mld Sk.

	3. Schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe dosahuje 60,7 mld Sk. V porovnaní s rokom 2003, kedy sa schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe rozpočtuje na úrovni 56,0 mld Sk, to znamená medziročné zvýšenie o 4,7 mld Sk. V súčasnej etape rozpočtových prác je schodok štátneho rozpočtu o 813,2 mil. Sk vyšší, než je cieľový stav. 

VI. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu

Spolu by mali príjmy štátneho rozpočtu predstavovať 249,2 mld Sk.

	Daňové príjmy (znížené o podiel do obcí, resp. o časť príjmov, ktoré sa odvedú do rozpočtu EÚ) by mali dosiahnuť 194,1 mld Sk. 
 
	Nedaňové príjmy by mali dosiahnuť 12,0 mld Sk.

	Granty a transfery (medziročne zvýšené o príjmy z rozpočtu EÚ) sa rozpočtujú na úrovni 41,6 mld Sk.

	Príjmy z finančných operácií, t.j. príjmy zo splácania úverov a pôžičiek sa rozpočtujú na úrovni 1,4 mld Sk. 
											mld Sk
	Rozpočet
 2002	Skutočnosť     2002	Rozpočet 2003	Návrh rozpočtu 2004	     Rozdiel 
        	
	1	2	3	4	4 – 3	
Daňové príjmy	180,7	188,8	215,6	194,1	 -21,5	
Nedaňové príjmy	28,3	  20,8	12,0	12,0	0	
Granty a transfery		    1,7	4,0	41,6	37,6	
Príjmy z finančných transakcií		     9,0	3,8	1,4	- 2,4	
Spolu	219,9	220,4	235,4	249,2	13,8	

A. Daňové príjmy 

	1. Základné prístupy ku kvantifikácii daňových príjmov

a. Odhad daňových príjmov sa neopiera len o súčasnú legislatívnu úpravu daňovej sústavy, ale aj o kvantifikáciu očakávaných zmien, ktoré sa pripravujú v rámci daňovej reformy (rovná daň 19%, jednotná sadzba DPH 19%).   

Predpoklady pri odhade vybraných typov daní

 	Odhad dane z príjmu fyzických osôb vychádza zo zavedenia jednotnej sadzby dane na úrovni 19%, novej odpočítateľnej položky (80 832 Sk na daňovníka a na nepracujúcu manželku pre rok 2004) zo zmien v odvodových sadzbách a maximálnych vymeriavacích základoch ako aj z mesačného daňového bonusu na dieťa vo výške 400 Sk. 

	Odhad dane z príjmu právnických osôb pre rok 2004 je založený na znížení sadzby z 25% na 19% a na odhade ziskovosti v roku 2003. Pre rok 2003 sa odhaduje podobný nárast zisku ako v roku 2002. Avšak rok 2003 je posledným zdaňovacím obdobím, pre ktoré platí sadzba 25%, a preto je ťažké odhadnúť, do akej miery budú daňové subjekty motivované znížiť si základ dane a vyhnúť sa tak zdaneniu vyššou sadzbou. Výsledný výnos je znížený o sumu 1,3 mld. Sk, čo je očakávaný dopad zmeny legislatívy v oblasti nepremlčaných pohľadávok, ktorá platí od začiatku roka 2003.

	Podľa Zákona o daniach z príjmov platného v roku 2003 sa pri zrážkovej dani (§36) uplatňuje viacero sadzieb v rozsahu od 5% do 25% v závislosti od druhu príjmu. Pri odhade výnosu dane na rok 2004 sa vychádzalo z predpokladu, že najväčšiu váhu na výnose majú príjmy z kapitálového majetku zdaňované momentálne 15% sadzbou, ktorá sa zvýši od 1.1.2004 na 19%. Hoci sa ruší zdanenie dividend, v roku 2004 budú ešte dividendy zdanené, pretože pôjde o rozdelený zisk za rok 2003. Negatívny vplyv na výnos dane má trend klesajúcich úrokových sadzieb. 

	Na výnos DPH v roku 2004 bude vplývať viacero legislatívnych zmien, ktoré budú mať jednorazový dopad na rozpočet. Odhadnutý bol vplyv makroekonomického vývoja  a efekt zmeny sadzieb (z 20% a 14% na 19%), s potenciálnym výnosom DPH 113,8 mld. Sk (z toho 14,5 mld. Sk efekt zmeny sadzieb spolu so zvýšením spotrebných daní a znížením hranice registrácie z 3 mil. Sk na 1,5 mil. Sk). Tento výnos bol upravený aj o jednorazové efekty vo výške 16,9 mld. Sk. 

	Odhad výnosu spotrebných daní premieta zvýšenie spotrebných daní z piva, tabaku a minerálnych olejov tak, ako boli schválené od 1.8.2003. Odhad 43 mld. Sk bol podobne ako u DPH znížený o jednorazový výpadok 2,3 mld. Sk, ktorý súvisí so vstupom do EÚ. 

Odhad dane z nehnuteľností vychádza z predpokladu nezmenenej legislatívy. Pri tzv. trojdani sa predpokladalo zachovanie len dane z prevodu a prechodu nehnuteľností pri jednotnej sadzbe 3%. Súčasťou výnosu je aj predpoklad o dorúbení dane za predchádzajúce roky vo výške 0,6 mld. Sk.

Odhad cestnej dane predpokladal nezmenenú legislatívu.

Pri daniach z medzinárodného obchodu z celkového výnosu 1,6 mld. Sk tvorí 1,3 mld. Sk  predpokladaný výnos dovozného cla za prvé štyri mesiace roku 2004 a 0,4 mld. Sk tvorí 25%-ný podiel SR na celkovej sume vybraných tradičných vlastných zdrojov EÚ.

	b.  Predikcia daňových príjmov je vypracovaná za hlavné daňové agregáty na úrovni verejných financií so špecifikáciou výnosov do štátneho rozpočtu. Odhad daňových príjmov nadväzuje na očakávané príjmy štátneho rozpočtu pre rok 2003.

c. Pri rozdelení daňových príjmov medzi štátny rozpočet a obce sa vychádzalo zo zásady, že do tej časti výnosu dane z príjmov fyzických osôb, ktorá vchádza do rozpočtu obcí, je premietnutý vplyv predpokladaného cenového vývoja v roku 2004 (0,6 mld Sk) ako aj zrušenie niektorých poplatkov v rámci daňovej reformy (0,3 mld Sk).    

d.  Objem daňových príjmov bol odhadnutý tak bez ako i s vplyvom negatívnych jednorazových efektov vo výške 19,2 mld Sk. Pri dani z pridanej hodnoty sa počíta s nižším výberom z titulu vstupu SR do Európskej únie v hodnote 15,4 mld. Sk. Ďalšie legislatívne zmeny by mali jednorazovo znížiť príjmy z DPH o 1,5 mld. Sk. Integrácia SR bude mať negatívny dopad aj na výnos zo spotrebných daní. Tento efekt sa kvantifikuje na úrovni 2,3 mld Sk.   

2.	Kvantifikácia daňových príjmov 

Celkové daňové príjmy sa odhadujú vo  výške 211,8 mld. Sk, z  toho do štátneho rozpočtu bude smerovať 194,1 mld Sk.

Celkové daňové príjmy bez vplyvu jednorazových negatívnych efektov sa v roku 2004 očakávajú vo výške 231,0 mld. Sk, z čoho do štátneho rozpočtu bude smerovať 213,3 mld Sk. 

Odhad celkového výnosu z daní v roku 2004 a vývoj daňových príjmov od roku 2001 s podielmi pripadajúcimi na štátny rozpočet  obce:

	Z pohľadu ekonomického vývoja je rozhodujúci odhad daňových príjmov očistený o jednorazové efekty (tak v roku 2003 ako aj v roku 2004). Nasledujúca tabuľka ukazuje, že po tejto úprave dôjde v budúcom roku k nárastu daňových príjmov o 3,3%.  

B. Nedaňové príjmy

	1. Faktory vplývajúce na kvantifikáciu nedaňových príjmov

	Z charakteru nedaňových príjmov vyplýva, že ich tvorba len v minimálnej miere zohľadňuje mieru inflácie. Rovnako na ich tvorbu nemá vplyv vývoj ostatných makroekonomických ukazovateľov, ako je rast HDP, miera nezamestnanosti alebo prebytok/deficit platobnej bilancie.

V minulom období mali na celkovú výšku nedaňových príjmov výrazný vplyv veľké jednorazové položky, ako je mimoriadny odvod zostávajúceho zisku NBS, príjem za predaj licencie pre operátora mobilných telefónnych sietí alebo príjmy z deblokácií. Tieto mimoriadne nedaňové príjmy sa už nebudú v budúcnosti opakovať a nedaňové príjmy by mali celkovo vykazovať stabilnú úroveň. 
	
2. Kvantifikácia nedaňových príjmov

	Celkové nedaňové príjmy sa v roku 2004 očakávajú vo výške 12,0 mld Sk. Návrh rozpočtu nedaňových príjmov na rok 2004 podľa jednotlivých kategórií zobrazuje nasledovná tabuľka:
											(v tis. Sk)
	Kategória	Rozpočet
2003	Odhad 2003	Rozpočet 2004	
B.	Nedaňové príjmy	12 032 727	12 672 862	12 033 922	
B.1.	Príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku 	714 742	508 633	427 828	
	- Príjmy z prenájmu pozemkov, budov, priestorov a objektov 	316 391	254 544	238 885	
	- Dividendy	98 351	109 700	118 000	
	- Príjmy z úhrad za vydobyté nerasty	120 000	72 000	70 000	
	- Ostatné	180 000	72 389	943	
B.2.	Administratívne a iné poplatky a platby 	7 100 490	7 036 328	7 779 690	
	- Súdne poplatky 	580 000	400 000 	450 000	
	- Správne poplatky	850 000	860 000	930 000	
	- Tržby z predaja kolkových známok	1 950 000	1 880 000	1 950 000	
	- Odplaty v sektore životného prostredia	1 057 960	859 000	863 000	
	- Príjmy z poplatkov za využívanie dopravných ciest  	994 667	995 000	971 468	
	- Ostatné	1 667 863	2 042 328	2 615 222	
B.3.	Kapitálové príjmy	111 627	321 650	76 955	
B.4.	Úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov 	815 518	1 387 594	695 531	
B.5.	Iné nedaňové príjmy	3 590 350	3 418 657	3 053 918	
	- Príjmy z výťažkov z lotérií a iných podobných hier	1 150 000	1 265 000	1 200 000	
	- Vratky rozpočtových prostriedkov	27 338	87 475	43 205	
	- Príjmy z náhrad poistného plnenia	567 977	97 788	24 445	
	- Príjmy z prijatých odvodov	477 735	465 660	365 815	
	- Vrátené neoprávnene použité alebo zadržané prostriedky 	758 045	112 723	356 194	
	- Ostatné	609 255	1 390 011	1 064 259	

Odhad príjmov z podnikania a z vlastníctva majetku závisí najmä od výšky nájomného za prenájom pozemkov, budov, objektov a priestorov vo vlastníctve štátu, ktoré sú v správe jednotlivých rozpočtových kapitol a od očakávanej výšky dividend z majetkových účastí štátu v akciových spoločnostiach. Najväčší podiel v rámci týchto príjmov predstavujú práve príjmy z prenájmu pozemkov, budov, priestorov a objektov (vrátane zariadení a bytov), ktoré sa na rok 2004 rozpočtujú vo výške 239 mil. Sk. V rámci kapitol najväčší objem príjmov z prenájmu zabezpečujú kapitola Ministerstva zahraničných vecí SR a kapitoly Krajských úradov, ktoré sú z dôvodu ich transformácie v rámci reformy verejnej správy v roku 2004 zahrnuté v kapitolách rezortných ministerstiev.

Druhý najväčší podiel v rámci príjmov z podnikania a vlastníctva majetku predstavujú dividendy z vlastníctva akcií v akciových spoločnostiach s majetkovou účasťou štátu. V roku 2004 sa príjmy z dividend po zdanení predkladajú v objeme 118 mil. Sk. Z vlastníckeho podielu štátu prostredníctvom Ministerstva hospodárstva SR sa v roku 2004 očakávajú dividendy od spoločnosti Transpetrol, a.s.. Z akciových spoločností v pôsobnosti Ministerstva financií SR sa v roku 2004 očakávajú dividendy od spoločností TIPOS, a.s. a Stredisko cenných papierov SR, a.s.. V rámci akciových spoločností v pôsobnosti Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii SR možno očakávať dividendy len z majetkového podielu štátu v Slovenských telekomunikáciách, a.s..

Tretí významný podiel v rámci príjmov z podnikania a z vlastníctva majetku predstavujú príjmy z úhrad za vydobyté nerasty, ktoré sa rozpočtujú v kapitole Všeobecná pokladničná správa. 

Pri administratívnych a iných poplatkoch a platbách výška príjmov závisí od počtu jednotlivých aktov konania v priebehu roka, a to najmä pri kolkových známkach a súdnych a správnych poplatkoch. Administratívne a iné poplatky a platby preto zaznamenávajú najväčšiu medziročnú fluktuáciu a nie je možné presne odhadnúť ich plnenie. Na tvorbu celkových príjmov z administratívnych a iných poplatkov a platieb v roku 2004 bude mať vplyv znižovanie počtu položiek, na ktoré sa uplatňuje licenčná politika ministerstva hospodárstva, ako aj predpokladané zrušenie odvodov za odňatie pôdy, ktoré boli príjmom kapitoly ministerstva pôdohospodárstva. V rámci rezortov najväčší podiel príjmov z administratívnych poplatkov a platieb budú v roku 2004 zabezpečovať kapitola Všeobecná pokladničná správa, kapitola Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, kapitola Ministerstva životného prostredia SR.

V kapitole VPS sa v rámci administratívnych poplatkov vykazujú príjmy z tržieb z predaja kolkových známok, príjmy zo súdnych poplatkov a zo správnych poplatkov.  V kapitole MŽP SR ide o odplaty za vypúšťanie odpadových vôd, odplaty za odber podzemnej vody, odplaty za znečisťovanie ovzdušia a odplaty za separovaný zber. V prípade Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR ide zjednodušene o poplatky za využívanie dopravných ciest (okrem železníc), ktoré zahŕňajú príjmy z predaja diaľničných nálepiek, z výkonov správy a údržby ciest a ostatných podobných činností, príjmy z činnosti plavebnej správy a pod. 
 	Ostatné administratívne a iné poplatky a platby rozpočtované na rok 2004 v objeme 2,6 mld Sk predstavujú sumár týchto poplatkov vo všetkých zvyšných rozpočtových kapitolách.

Výška kapitálových príjmov závisí od objemu majetku v správe jednotlivých rozpočtových kapitol (finančný majetok, pozemky, budovy a iné nehmotné aktíva), ktorý bude predmetom predaja v príslušnom rozpočtovom roku. Vzhľadom k tomu, že rozsah nepotrebného majetku sa postupne znižuje, medziročne klesá aj úroveň kapitálových príjmov. Výnimkou je očakávané vyššie plnenie týchto príjmov v roku 2003 v porovnaní s  rozpočtom, a to z dôvodu neplánovaného predaja viacerého nehnuteľného majetku SR v zahraničí, ktorý patrí do správy Ministerstva zahraničných vecí SR. 
	
Úrokové príjmy z domácich úverov, pôžičiek a vkladov tvoria najmä úroky z poskytovaných pôžičiek a návratných finančných výpomocí a kreditné úroky zo zostatku súhrnného evidenčného účtu a z úročenia prostriedkov štátnych finančných aktív a úrokové príjmy zo zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov tvoria najmä úroky z vládnych úverov poskytnutých do zahraničia a úroky z deblokačných operácií. V roku 2004 v porovnaní s rokom 2003 je celková výška týchto príjmov rozpočtovaná na nižšej úrovni, a to z dôvodu znižovania stavov poskytnutých pôžičiek bývalými štátnymi účelovými fondmi. Na úrokových príjmoch sa podstatnou mierou podieľajú kapitoly Štátny dlh, Ministerstvo pôdohospodárstva SR a Ministerstvo životného prostredia SR. 

V kapitole Štátny dlh sú to v rámci domácich úrokových príjmov úroky zo zostatku súhrnného evidenčného účtu, ktoré sa na rok 2004 rozpočtujú v sume 326 mil. Sk, úroky z návratných finančných výpomocí poskytnutých Železniciam SR a Mestu Košice, ktoré sa na rok 2004 rozpočtujú 74 mil. Sk a v rámci zahraničných úrokových príjmov úroky z vládnych úverov poskytnutých do zahraničia a úroky z deblokačných operácií, ktoré sú spolu na rok 2004 rozpočtované v sume 113 mil. Sk. 

V kapitole Ministerstva pôdohospodárstva SR ide o dobiehajúce úroky z pôžičiek poskytnutých bývalým Štátnym podporným fondom pôdohospodárstva a potravinárstva poľnohospodárskym subjektom, ktoré prevzala táto kapitola. Na rok 2004 sa rozpočtujú v sume 101 mil. Sk, pričom v roku 2003 by mali dosiahnuť 228 mil. Sk. V kapitole Ministerstva životného prostredia SR sú to obdobne dobiehajúce úroky z pôžičiek poskytnutých bývalým Štátnym fondom životného prostredia na ekologické stavby. V roku 2003 by mali dosiahnuť 33 mil. Sk a na rok 2004 sa tieto úroky rozpočtujú v sume 30 mil. Sk. 
 	
Na celkovú výšku iných nedaňových príjmov má najväčší vplyv príjem z výťažkov z lotérií a iných podobných hier, ktoré tvoria najväčšiu časť iných nedaňových príjmov. Percentuálne sadzby výťažkov z jednotlivých druhov lotérií a stávkových hier sa pre rok 2004 v zákone o lotériách a iných podobných hrách nemenia, preto sa na rok 2004 v porovnaní s rozpočtom na rok 2003 odhaduje len mierny nárast príjmov z výťažkov lotérií. 

Nižšia rozpočtovaná úroveň iných nedaňových príjmov spolu na rok 2004 oproti roku 2003 vyplýva najmä predpokladaného menšieho objemu vrátenia neoprávnene použitých a zadržaných prostriedkov štátneho rozpočtu, a to z dôvodu postupne sa zlepšujúcej rozpočtovej disciplíny. Rovnako sa predpokladá nižší rozsah príjmov z odvodov, v prípade ktorých ide o príjmy, ktoré predtým patrili do rozpočtov bývalých (zrušených) štátnych účelových fondov a teraz sú rozpočtované v príslušných rezortných kapitolách. Zároveň je potrebné poznamenať, že skutočnú úroveň iných nedaňových príjmov môže významne ovplyvniť objem vratiek rozpočtových prostriedkov, aj keď to z tabuľky nevyplýva. V prípade vratiek totiž ide o akékoľvek vrátené resp. nepoužité prostriedky štátneho rozpočtu, a preto môžu v skutočnosti dosiahnuť vyšší objem, ako sa rozpočtuje, resp. odhaduje (napr. za rok 2002 predstavovali hodnotu až 1,1 mld. Sk).

 C. Granty a transfery

	Navrhujú sa rozpočtovať v objeme 41,6 mld Sk. V rámci týchto príjmov sa budú rozpočtovať:

1. Dividendy z podnikov, v ktorých má štát účasť, sa odporúčajú rozpočtovať na úrovni 8,2 mld Sk (čo predstavuje medziročný rast o 4,2 mld Sk), predovšetkým z dôvodu nárastu zisku SPP v roku 2003. 
Na rozdiel od dividend, ktoré sa rozpočtujú v rámci nedaňových príjmov (príjmy    z podnikania a z vlastníctva majetku), ide o príjmy, ktoré realizuje Fond Národného majetku (z dôvodu vlastníctva) a ktoré sa po posilnení štátnych finančných aktív následne stanú príjmom štátneho rozpočtu.   

2. Príjmy SR zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev. Po znížení o zdroje poskytované v rámci postupovej pomoci a o vnútorné politiky ES by mali dosiahnuť 14,2 mld Sk. Rozpočtové kapitoly by sa na uvedených príjmoch mali podieľať nasledovne:

								v tis. Sk
Štrukturálne operácie a záručná sekcia EAGGF	11 294 670,0	
V tom: 		
Ministerstvo životného prostredia SR	563 740,0	
Ministerstvo školstva SR	607 400,0	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	979 830,0	
Ministerstvo hospodárstva SR	685 900,0	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	7 090 030,0	
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	674 300,0	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	693 470,0	
Špeciálna kompenzačná platba (VPS)	2 940 000,0	
Spolu príjmy SR zo všeobecného rozpočtu ES	14 234 670,0	

3. Príjmy zo štátnych finančných aktív vo výške 19,2 mld Sk na kompenzáciu jednorazového výpadku daňových príjmov, ktoré sú bližšie špecifikované v časti daňové príjmy (strana 25).

D. Príjmy z finančných transakcií

	Predstavujú príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí.

 	Príjmy zo splácania úverov (splácanie návratných finančných výpomocí, štátnych záruk) sa v roku 2004 rozpočtujú na úrovni 1,4 mld Sk. 
	
Príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí poskytnutých bývalými štátnymi fondami v kapitolách ministerstva životného prostredia a ministerstva pôdohospodárstva sa navrhujú rozpočtovať v objeme 543 mil. Sk. V roku 2002 tieto príjmy nedosiahli rozpočtovaný objem, preto sa ich rozpočtovaný objem čiastočne znížil. 
	
V porovnaní s rozpočtom na rok 2003 sa znižujú príjmy zo splátok istín a úrokov z realizovaných štátnych záruk z 800 mil. Sk  na úroveň 614 mil. Sk. Z tejto sumy splátka úrokov predstavuje  208 mil. Sk.
	
Príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí zo zdravotných poisťovní sa v zmysle splátkových kalendárov v roku 2004 rozpočtujú na úrovni 223,7 mil. Sk.  

	VII. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu

	Výdavky štátneho rozpočtu sa kvantifikujú na úrovni 310,7 mld Sk (vrátane zdrojov z Európskej únie). V roku 2003 sa výdavky štátneho rozpočtu rozpočtovali na úrovni 291,4 mld Sk. Najdynamickejší medziročný rast výdavkov sa zaznamenal v nasledovných položkách:

-	použitie zdrojov z rozpočtu EÚ 11,3 mld Sk,
-	odvod do rozpočtu ES 9,0 mld Sk, 
-	realizácia investície PSA Peugeot Citroen 1,7 mld Sk,
-	investície do koridorov a modernizácia železničných dopravných ciest 1,16 mld Sk (po započítaní prostriedkov z EÚ až 2,26 mld Sk),
-	výdavky pre ministerstvo obrany o 1,7 mld Sk,
-	štátna prémia v stavebnom sporení a štátny príspevok k hypotekárnym úverom spolu o 400,6 mil. Sk.

Na druhej strane sa medziročne znížili výdavky na:

-	kapitolu Štátny dlh o 3,6 mld Sk,
-	dotácie nefinančným subjektom o 2,5 mld Sk (časť z týchto výdavkov nahradia príspevky z ES),
-	výstavbu služobných bytov o 470 mil. Sk.

A. Bežné výdavky

	A.1. Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania 

	Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania sa v roku 2004 rozpočtujú na úrovni 33,4 mld Sk. Medziročné porovnanie navrhovaného objemu výdavkov na mzdy a platy oproti schválenému rozpočtu na rok 2003 vo výške 34 mld Sk je ovplyvnené viacerými zmenami súvisiacimi s procesom zrušenia rozpočtových kapitol krajských úradov,  presunom kompetencií na vyššie územné celky a obce, zriadením nových špecializovaných úradov miestnej štátnej správy v príslušných kapitolách, transformáciou Národného úradu práce ako verejnoprávnej inštitúcie do rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  a premietnutím dopadov ďalších zákonov.
	
Okrem uvedeného objemu sa rozpočtujú ďalšie výdavky na mzdy a platy prostredníctvom bežného transferu (vrátane súhrnného finančného vzťahu k obciam a vyšším územným celkom). 

Faktory ovplyvňujúce výdavky:

1. Faktory zvyšujúce výdavky
a)	celoročný vplyv valorizácie uplatnenej v priebehu roku 2003
1. dopočet valorizácie pre zamestnancov vo verejnej službe
    (5 % pre pedagogických zamestnancov a 8 % pre 
     všeobecných zamestnancov)						475 mil. Sk
2.	dopočet uplatnenia vyšších stupníc platových taríf pre 
      pedagogických zamestnancov vysokých škôl, VVZ a 
      ostatných zamestnancov (za 8 mesiacov roku 2004) po
      zohľadnení zdrojov MŠ SR						158 mil. Sk
 3. dopočet nového systému odmeňovania sudcov a prokurátorov
    (za 6 mesiacov roku 2004)						  82 mil. Sk            

Spolu									715 mil.Sk

b)	mzdové úpravy zapracované v kapitole VPS:			         

1.   valorizácia platov od 1. júla 2004 o 5   % pre všetkých 
      zamestnancov štátnej a verejnej služby (okrem zamestnancov 
      odmeňovaných podľa zdravotníckej stupnice platových taríf 
      a profesionálnych vojakov)					         1245,4 mil. Sk
2.	valorizácia platov ústavných činiteľov, sudcov, prokurátorov 
 	vo výške 5 % od 1. júla 2004						 37,4 mil. Sk
3.   rezerva na iné úpravy							 88,6 mil. Sk

Spolu							                   1 371,4 mil. Sk

c)	transformácia NÚP do kapitoly MPSR SR súvisiaca so zvýšením
zamestnancov o 5000                                                                                 895 mil. Sk

2. Faktory znižujúce výdavky

d)	úspora súvisiaca so znížením počtu zamestnancov  aparátov
      krajských úradov a okresných úradov (2113 zamestnancov)                    372 mil. Sk
e)	úspora súvisiaca so znížením počtu zamestnancov aparátov
      ústredných orgánov (598 zamestnancov)                                                   88,6 mil. Sk.

V objeme miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní v aparátoch ústredných orgánov je premietnuté zníženie počtu zamestnancov v rozpätí od 5 do 10 %, čo zodpovedá 598 zamestnancom (v tom pre  Ministerstvo hospodárstva SR 10 %,  Úrad vlády SR a Ministerstvo financií SR 7 % a pre ostatné ministerstvá a ústredné orgány štátnej správy 5 %). Zároveň boli v rozpočtových kapitolách z uvedeného titulu znížené výdavky na ich mzdy a platy vo výške 177, 2 mil. Sk.

Pri výpočte objemu výdavkov na mzdy a platy sa uplatnil princíp zbližovania a odstránenia neúmernej diferenciácie priemerných platov v jednotlivých rozpočtových kapitolách spôsobených individuálnymi zásahmi či už na úrovni vlády, resp. Národnej rady SR v predchádzajúcich obdobiach bez dopadu na štátny rozpočet.
	
V rozpočtových kapitolách sa pre zamestnancov štátnej služby (zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe), verejnej služby a príslušníkov Hasičského a záchranného zboru nerozpočtuje ďalší plat, ani jeho pomerná časť. Súčasne sa pre sudcov a prokurátorov nerozpočtuje 14. plat.
	
V zmysle zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe sa v záväzných ukazovateľoch uplatňuje rozdelenie počtu zamestnancov a objemu výdavkov na platy pre štátnych zamestnancov (systemizácia) a ostatných zamestnancov rozpočtovej kapitoly.
	
Rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy zamestnancov rozpočtovej sféry v roku 2004 (v metodike roku 2003) kvantifikovaný vo výške 56,2 mld Sk predstavuje nárast o 2 mld Sk, čo je 3, 77  %.
	
Pri porovnaní vývoja od roku 2000 možno konštatovať rast inflácie a objemu miezd a platov nasledovne:

				Nárast miezd a platov					Inflácia 
				(porovnateľná základňa)
                                                     mld Sk	    %					   %		
	rok 2001		42,4 mld. Sk	  7,11 %				7,3 %
	rok 2002		49,1 mld. Sk	15,66 %				3,4 %
	rok 2003		54,2 mld. Sk	10,42 %				8,6 %*
	rok 2004		56,2 mld. Sk	  3,77 %				8,1 %*

	* V roku 2003 očakávaná skutočnosť, v roku 2004 prognózovaná úroveň
	
Oproti východiskám štátneho rozpočtu na rok 2004 sa v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 rozpočtuje objem výdavkov na mzdy a platy zamestnancov rozpočtovej a príspevkovej sféry (vrátane verejných vysokých škôl) vyšší o 186,78 mil. Sk, čo ovplyvnila predovšetkým transformácia Národného úradu práce (zvýšenie o 895 mil. Sk), zníženie počtu zamestnancov aparátov ústredných orgánov, zrušenie krajských úradov a okresných úradov spojené so znížením počtu zamestnancov (461 mil. Sk) a iné zmeny (zníženie) 247,22 mil. Sk súvisiace s dodatočne schválenými legislatívnymi normami, transformáciou organizácií a s uplatnením princípu zbližovania miezd a platov v rozpočtových kapitolách.

A.	2. Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní 

	Rozpočtovanie poistného sa zmenilo v dôsledku zníženia sadzieb. Z úrovne 37,75 % sa v zásade znižuje na 34,70 %  (t.j. o 3,05 percentuálneho bodu). Vo vzťahu k vybraným kapitolám sa uplatňuje odlišný výpočet (vyúsťujúci do nižšej sadzby), ktorý zohľadňuje dosahovanú výšku vymeriavacieho základu (napr. MZV SR, MH SR, KNR SR).

V roku 2004 sa v dôsledku tejto skutočnosti a v dôsledku opatrení v mzdovej oblasti medziročne poistné zníži o 1,1 mld Sk a dosiahne 11,0 mld Sk. 

A.3. Tovary a služby

	Celkový objem výdavkov na tovary a služby v roku 2004 ovplyvnil proces delimitácií činností na samosprávne orgány. To znamená, že časť výdavkov, ktoré sa do roku 2003 rozpočtovali v rámci tovarov a služieb, sa bude rozpočtovať na položke "Transfery". To okrem iného znamená, že medziročné porovnanie výdavkov na tovary a  služby bude sťažené.

Rozpočtovanie celkových výdavkov na tovary a služby v roku 2004 ovplyvnili najmä nasledovné faktory:
-	navrhované zvýšenie na úrovni jednotlivých rozpočtových kapitol o 3 %,
-	zabezpečenia niektorých nových úloh (voľba prezidenta, voľby do Európskeho                                           parlamentu – navrhujú sa uplatniť jednodňové voľby),
-	zvýšenie výdavkov v kapitole ministerstva obrany o 1,4 mld Sk,
-	zníženie vybraných tovarov a služieb (napr. spolufinancovanie PHARE o 0,3 mld Sk),
-	rozpočtovanie špeciálnej kompenzačnej platby v rámci tovarov a služieb,
-	prechodné rozpočtovanie výdavkov určených na rezervu na prioritné projekty a výdavky (v objeme 4,0 mld Sk),
- metodická zmena rozpočtovania náhrady spojenej s pobytom manželky (manžela)   a vybavovacieho príspevku v zahraničnej službe – zníženie kategórie 610 a zvýšenie kategórie 630 za kapitoly
Ministerstvo hospodárstva  SR                                             9 228 tis. Sk
Ministerstvo zahraničných vecí SR                                     43 110 tis. Sk
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR                    360 tis. Sk				
	Spolu sa výdavky na tovary a služby navrhujú rozpočtovať na úrovni 39,2 mld Sk. Konečný objem výdavkov na tovary a služby ovplyvní spôsob použitia zdrojov z Európskej únie a rozdelenia rezervy na prioritné projekty a výdavky.

	A.4. Bežné transfery

A.4.1. Bežné transfery na platené poistné za zákonom určené skupiny osôb

Štátom platené poistné za zákonom určené skupiny osôb sa navrhuje rozpočtovať na úrovni 24,3 mld Sk, čo predstavuje medziročný pokles o 0,7 mld Sk. 

Štátom platené poistné na zdravotné poistenie sa rozpočtuje na úrovni 18,4 mld Sk. Sk. V porovnaní s rozpočtom na rok 2003 sa zabezpečuje  nárast o 14,7 %, t.j. o 2,4 mld Sk.

Štátom platené poistené na  dôchodkové zabezpečenie a nemocenské poistenie sa rozpočtuje na úrovni 5 857,1 mil. Sk, čo je o 3 040,0 mil. Sk menej ako v rozpočte na rok 2003. Zníženie je ovplyvnené predovšetkým zmenou vymeriacích základov, resp. zmenou počtu  poistencov. Vo vzťahu k Sociálnej poisťovni sa rozpočtuje vo výške 5 848,1 mil. Sk a vo vzťahu k osobitnému účtu MO SR vo výške 9,0 mil. Sk.

 A.4.2. Štátne sociálne dávky, dávky sociálnej pomoci, peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia, nesystémové dávky sociálneho poistenia

	Uvedené výdavky sa v zmysle reformy rozpočtujú v kapitole MPSVR SR a od 1.1.2004 sa budú realizovať prostredníctvom  územných úradov sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti. 

	Pri rozpočtovaní výdavkov na dávky a príspevky v roku 2004 sa zohľadnila najmä valorizácia sociálnych dávok o 5 % a vplyvy legislatívnych zmien. Realizácia opatrení legislatívneho charakteru smerujúcich do adresného a spravodlivejšieho vyplácania ostatných sociálnych dávok a príspevkov (najmä rodičovského príspevku, prídavkov na dieťa) vyústila do medziročného zníženia výdavkov o 2,0 mld Sk. Pritom tieto opatrenia kompenzuje  najmä uplatnenie daňového bonusu. 

	Spolu sa navrhuje na dávky a príspevky rozpočtovať 32,2 mld Sk, čo je medziročne menej o 1,2 mld Sk. 

	A.4.3. Dotácie nefinančným subjektom

Dotácie nefinančným subjektom (bez dotácií v súhrnnom finančnom vzťahu k obciam a VÚC) sa navrhujú v objeme 14,7 mld Sk.

V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 sa podľa odvetvového členenia navrhujú pre podnikateľské subjekty do pôdohospodárstva prostriedky v sume 6 392,8 mil. Sk. Do poľnohospodárstva sa z nich navrhuje suma 6 382,7 mil. Sk, lesníctva 1,1 mil. Sk a na výskum a vývoj v oblasti poľnohospodárstva, lesníctva, rybárstva a poľovníctva 9,0 mil. Sk. Dotácie v pôdohospodárstve budú smerované prostredníctvom programov najmä na podporu podnikania v poľnohospodárstve, podporu agrárneho rozvoja vidieka, podporu prispôsobovania a rozvoja vidieckych oblastí, podporu znevýhodnených oblastí s enviromentálnymi obmedzeniami a tvorbu a implementáciu politík.

Pre železničnú osobnú dopravu na financovanie výkonov vo verejnom záujme  (krytie strát z prevádzky osobnej železničnej dopravy z titulu  poskytovania zľavneného cestovného vybraným skupinám obyvateľstva) sa navrhujú bežné transfery v sume 6 630,0 mil. Sk, z toho  na prevádzkovanie dopravy na dráhach v sume 4 330,0 mil. Sk a na prevádzkovanie dráh 2 300,0 mil. Sk. Na podporu prevádzky  kombinovanej dopravy sa navrhuje 20 ,0 mil. Sk.

 V rezorte ministerstva hospodárstva sa navrhuje suma 820,0 mil. Sk. Prostriedky  smerujú najmä na rozvoj priemyslu a podporu podnikania a reštrukturalizáciu priemyselných odvetví. Programami sa zabezpečí schéma podpory cestovného ruchu v SR a grantová schéma rozvoja turistiky, podpora útlmu a likvidácia následkov ťažby v uhoľnom a rudnom baníctve, štátne programy výskumu a vývoja a znižovanie energetickej náročnosti.

V oblasti kultúry sa pre podnikateľov navrhuje programovo alokovaná suma 75,0 mil. Sk na podporu kultúrnych aktivít prezentujúcich kultúry neštátnymi subjektami a podporu kultúrnych aktivít menšinových kultúr.

V rezorte ministerstva práce a sociálnych vecí sa na národné programy na rozvoj aktívnej politiky trhu práce a zvýšenie zamestnanosti (pre výrobné družstvá invalidov) navrhuje suma 27,5 mil. Sk.

V kapitole Všeobecná pokladničná správa sa pre podnikateľov navrhuje suma 679,4 mil. Sk na spolufinancovanie v rámci predstupového fondu PHARE (665,5 mil. Sk) a program rozvoja vidieka SAPARD (13,9 mil. Sk). 

	Navrhovaný objem dotácií nefinančným subjektom – podnikateľom je v tabuľke č.7. 

	A. 4.4. Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom

Návrh rozpočtu kapitoly  Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC na rok 2004 (ďalej len SFV) je spracovaný v metodike a organizácii 2004 po premietnutí zmien vyplývajúcich z reformy verejnej správy a z transformácie krajských úradov, okrem  prechodu kompetencie na úseku pozemných komunikácií II. a III. triedy z Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR na VÚC.

	Pri zostavovaní  návrhu rozpočtu kapitoly SFV sa   vychádzalo z princípu prijatého uznesením vlády SR č.370 zo 14.mája 2003, t.j.  kompetencie pri prenesenom výkone pôsobnosti štátnej správy budú financované z kapitoly príslušného ústredného orgánu a pri samosprávnej pôsobnosti z kapitoly SFV. Výnimočne samosprávna pôsobnosť u opatrovateľskej služby, bude financovaná prostredníctvom kapitoly Ministerstva práce,  sociálnych vecí a rodiny SR a samosprávna pôsobnosť na úseku školstva (napr. základné umelecké školy, predškolské zariadenia, domovy mládeže) bude financovaná prostredníctvom kapitoly Ministerstva školstva SR 

	Finančné vzťahy štátneho rozpočtu k rozpočtom obcí a VÚC sa na rok 2004 rozpočtujú v celkovej sume 9 838,9 mil. Sk,  z toho  pre  obce 3 533 032 tis. Sk a pre VÚC  6 305 901  tis. Sk.

1. Finančný vzťah k obciam

V roku 2004 finančné transfery sa rozpočtujú na úrovni 3 533 032 tis. Sk, z toho na

* bežné výdavky                                                                            1 948 184  tis. Sk,
* kapitálové výdavky                                                                     1 584 848  tis. Sk.

Rozpočtované finančné prostriedky  sú určené na  

- dotáciu na výkon samosprávnych funkcií pre obce s počtom do 1000 obyvateľov  vo výške  371  000 tis. Sk,

- dotáciu na mestskú verejnú dopravu celkom 1 559 700 tis. Sk.

 Z uvedenej sumy pripadá bežné výdavky 1 070 500 tis. Sk a na  kapitálové výdavky   489 200 tis. Sk.  

- dotáciu na dokončovanie objektov základných škôl a ich technickej vybavenosti v rámci        bývalej KBV 237 400 tis. Sk,
                
- dotácia na výstavbu Most Košická vrátane odstránenia  starej ekologickej záťaže –       nadväzne na uznesenie vlády č. 241/2001 a uznesenie vlády č. 57/2002 sa navrhuje v sume 625  048 tis. Sk -  zvýšenie oproti roku 2003 o 25 048 tis. Sk.

Celkový rozpočtový náklad verejnej práce  Most Košická je 3 600 000 tis.  Sk, z toho prefinancovaním zo štátneho rozpočtu 1 800 000  tis.  Sk a  l 800 000 tis. Sk bankovým úverom EIB.

Zo štátneho rozpočtu na financovanie uvedenej akcie sa poskytlo  

v roku 2002                                                                                                     627 373 tis. Sk,
v roku 2003                                                                                                     549 417 tis. Sk,
v roku 2004 – návrh (vrátane 19 400 tis. Sk na splácanie úrokov)                 559 333 tis. Sk. 

	Financovanie stavby Most Košická zo štátneho rozpočtu  sa má ukončiť v roku 2005
sumou 83 277 tis. Sk. 	
 	
Úver poskytnutý EIB na uvedenú stavbu v sume 1 800 000 tis. Sk  sa má začať splácať od roku 2007 do 2 021 a úroky v sume 1 073 140 tis. Sk od roku 2004 do roku 2 021.

-  v súvislosti s výstavbou Mosta Košická dotácia na splácanie istiny a úroku na   odstránenie  starej ekologickej záťaže je rozpočtovaná v sume 65 714 tis. Sk (celá istina 412 000 tis. Sk + príslušný úrok 142 962 tis. Sk s termínom splatenia do roku 2 012). 
            
	Na plnenie uvedených záväzkov zo štátneho rozpočtu sa poskytlo v roku 2003                                                                                                            50 583 tis. Sk
	
- dotáciu na kapitálové výdavky pre zdravotnícke zariadenia sa predbežne navrhuje v sume  
   140 000 tis. Sk. Upresnenie dotácie na kapitálové výdavky medzi VÚC a obcami bude       vykonané po predložení všetkých delimitačných protokolov v ďalšej etape spracovania návrhu rozpočtu.

- dotácia na kultúru sa rozpočtuje v celkovej sume 54 100 tis. Sk. Z uvedenej sumy pripadá na   obnovu národných kultúrnych pamiatok 52 500 tis. Sk a na Tatranské kultúrne centrum Vysoké Tatry – Starý Smokovec   1 600 tis. Sk. Oproti predchádzajúcemu roku  dotácia  na Tatranské kultúrne centrum sa znižuje  cca o 50 %  so zámerom, že od roku 2005 financovanie tejto samosprávnej funkcie v plnom rozsahu prejde na mesto.    

- na dotáciu na úsek  sociálnych vecí sa na  bežné výdavky  navrhuje suma  505 084 tis. Sk.                                 V uvedenej sume sa zabezpečujú aj finančné prostriedky na agendu aparátov , ktorá prešla z okresných úradov na obce. Ďalej bola premietnutá valorizácia platov zamestnancov verejnej služby odvodov do poistných fondov a NÚP a 5  % navýšenie tovarov a služieb.

Dotácia  na kapitálové výdavky zostáva na úrovni roku 2003, t.j. v sume 40 700 tis. Sk a sú určené na realizáciu rozostavaných stavebných akcií, na rekonštrukciu a modernizáciu objektov a na obstaranie strojov a zariadení kapitálového charakteru pre zariadenia sociálnych služieb.

Nad rámec finančných prostriedkov rozpočtovaných v  kapitole   Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC bude do obcí v roku 2004 smerovať ďalších 11  303 000 tis. Sk vo forme  podielu   na daniach v správe štátu,  čo  je  oproti  schválenému rozpočtu na rok 2003 
(10 301 000 tis. Sk) viac o 1 002 000 tis. Sk. 

	V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 je kvantifikovaný podiel do obcí na jednotlivých daniach takto:

- daň z príjmu fyzických osôb  z príjmov zo  závislej činnosti  a funkčných požitkov v sume 
8 703 000 tis. Sk (viac oproti roku 2003 o 902 000 tis. Sk). V uvedenej sume bol zohľadnený vplyv daňovej reformy – zrušenie miestneho poplatku z predaja alkoholu a tabaku 360 000 tis. Sk a presun z dotácie na samosprávne funkcie 240 000 tis. Sk. Ďalej  činnosť súvisiaca  s ochranou drevín a vody a aparáty zdravotníctva,   

- daň z príjmu právnických osôb  1 700 000 tis. Sk ( viac oproti roku 2003  o 100 000 tis. Sk),

-  podiel na cestnej dani     900 000 tis. Sk.

2. Finančný vzťah k VÚC 

V zmysle novely zákona o rozpočtových pravidlách sa navrhuje, aby zákonom o štátnom rozpočte na rok 2004 bola určená dotácia z prostriedkov štátneho rozpočtu z kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC na úhradu bežných a kapitálových výdavkov pre vyššie územné celky bez účelového určenia. Je to jeden z krokov posilňovania rozhodovacích právomocí vyšších územných celkov. Preto rozdelenie zdrojov  v nasledovných častiach má len indikatívny charakter, VÚC ich môže meniť (s výnimkou členenia na kapitálové a bežné výdavky).

Pre vyššie územné celky sa v návrhu rozpočtu na rok 2004 uvažuje s dotáciou v celkovej sume 6 305 901 tis. Sk.

Z uvedenej sumy pripadá na 

•	bežné výdavky 							5 594 729 tis. Sk 
•	kapitálové výdavky 						   711 172 tis. Sk. 

Na činnosť úradov vyšších územných celkov na bežné výdavky sa navrhujú dotácie zo štátneho rozpočtu v sume 514 776 tis. Sk, v ktorých sú zabezpečené výdavky na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania, výdavky na odvody do poistných fondov a príspevku Národnému úradu práce a na tovary a ďalšie služby. V návrhu dotácií na bežné výdavky na rok 2004 pre úrady VÚC je zohľadnené:

-	5 %-né zvýšenie výdavkov na tovary  a ďalšie služby; v rámci týchto výdavkov je zohľadnená aj valorizácia prostriedkov na zabezpečenie projektov regionálneho rozvoja, na ktoré je rozpočtovaná suma 80 000 tis. Sk v roku 2003; návrh na rok 2004 je 84 000 tis. Sk,
-	v súvislosti s realizáciou uznesenia vlády SR č. 947/2002 (prístupový proces EÚ) sa zvyšuje počet zamestnancov úradov vyšších územných celkov o 24 osôb (3 zamestnanci na každý úrad), na ktorých sa rozpočtujú bežné výdavky v sume 10 447 tis. Sk,
-	presun ďalších pôsobnosti od roku 2004 z krajských a okresných úradov do pôsobnosti VÚC, pri ktorých sa navrhuje presunúť 42 zamestnancov s objemom finančných prostriedkov v sume 13 053 tis. Sk (údaj je z materiálu, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 691/2003 ku kvantifikácii finančných prostriedkov potrebných na realizáciu koncepcie reformy verejnej správy a harmonogramu úloh súvisiacich s transformáciou krajských úradov a zrušením okresných úradov a z podkladov rozdelenia rozpočtu kapitol krajských úradov vrátane zamestnancov aparátu krajských a okresných úradov, ktorí zabezpečujú opatrovateľskú službu) po znížení percenta odvodov do poistných fondov a po znížení 24 zamestnancov na úseku hospodárskej mobilizácie v sume 7 390 tis. Sk na základe listu Ministerstva hospodárstva SR.

Kapitálové výdavky pre úrady samosprávnych krajov sa navrhujú v sume 80 000 tis. Sk, čo je na úrovni rozpočtu roku 2003.

Doprava – pre úsek dopravy na poskytnutie dotácií prepravcom zabezpečujúcim prepravu osôb v  autobusovej doprave – výkony vo verejnom záujme sa v návrhu rozpočtu na rok 2004 navrhuje suma 1 079 446 tis. Sk, čo je na úrovni roku 2003.
 
Zdravotníctvo – na úseku zdravotníctva sa pre zdravotnícke zariadenia v pôsobnosti VÚC predbežne navrhujú dotácie na kapitálové výdavky v sume 254 267 tis. Sk. Tieto budú upresnené v rozdelení medzi vyššími územnými celkami a obcami po predložení podkladových materiálov z Ministerstva zdravotníctva SR. Zmeny v rozdelení budú upravené v ďalšej etape rozpočtových prác.

Kultúra – na úseku kultúry sa v návrhu rozpočtu uvažuje s dotáciou na bežné výdavky v sume 834 280 tis. Sk, v ktorej je zohľadnený nárast výdavkov v súvislosti s valorizáciou platov zamestnancov verejnej služby, dopočtu odvodov do poistných fondov. Na prevádzkové výdavky sa neuvažuje so žiadnym nárastom. Celkový nárast výdavkov z titulu valorizácie platov zamestnancov vo verejnej službe a zvýšených odvodov do poistných fondov je 55 800 tis. Sk. 

	Na kapitálové výdavky na úseku kultúry sa navrhuje dotácia v sume 167 770 tis. Sk na zabezpečenie financovania rozostavaných stavebných akcií, resp. na riešenie havarijných situácií.

	Sociálna pomoc – na úseku sociálnej pomoci sa navrhujú dotácie na bežné výdavky v sume 3 166 227 tis. Sk, v ktorých je zohľadnený 5 % - ný nárast výdavkov na tovary a ďalšie služby a nárast transferov pre tzv. neštátne subjekty. Nárast transferov neštátnym subjektom je premietnutý z toho dôvodu, že podľa zákona č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov poskytuje  príslušný orgán (VÚC) príspevok subjektu, ktorý poskytuje sociálnu pomoc podľa tohto zákona najmenej vo výške 100 % rozdielu medzi priemernými bežnými výdavkami a príjmami na poskytovanie porovnateľného druhu sociálnej služby zabezpečovanej rozpočtovou alebo príspevkovou organizáciou. Okrem toho je v návrhu rozpočtu dotácií na bežné výdavky premietnutý presun zariadení sociálnych služieb z pôsobnosti krajských a okresných úradov do pôsobnosti VÚC od roku 2004 v celkovom objeme 593  105 tis. Sk. 

V dotáciách na bežné výdavky na úseku sociálneho zabezpečenia sú zohľadnené výdavky na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania, odvody do poistných fondov zamestnávateľa za zamestnancov, tovary a ďalšie služby a bežné transfery na príspevky pre neštátne subjekty.

	Dotácie na kapitálové výdavky sú navrhované v sume 209 135 tis. Sk, v ktorých je zabezpečené spolufinancovanie projektu „Transformácia existujúcich zariadení sociálnych služieb“ – uznesenie vlády SR č. 403/2003, ktoré sú v zriaďovateľskej pôsobnosti VÚC  vrátane tých zariadení, ktoré budú presunuté do pôsobnosti VÚC v roku 2004. 

A.4.5. Odvody do rozpočtu Európskych spoločenstiev

	Tieto odvody by mali v roku 2004 dosiahnuť 9 012 mil.  Sk, ktoré sú vyčlenené ako nový výdavkový titul (v kapitole VPS).

	 A.5. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi  	

	V roku 2004 sa výdavky kapitoly Štátny dlh navrhujú rozpočtovať na úrovni 31,3 mld Sk, čo predstavuje medziročné zníženie o 3,6 mld Sk. Na nižšie výdavky má napriek nominálnemu rastu štátneho dlhu vplyv najmä znížená úroková sadzba, za ktorú ministerstvo financií začalo a predpokladá sa, že aj naďalej bude vydávať štátne cenné papiere a dôsledok priaznivého vplyvu kurzu Sk voči zahraničným menám.

B. Kapitálové výdavky 

           Kapitálové výdavky sa navrhujú rozpočtovať v celkovej sume 32,8 mld Sk (z toho v kapitole VPS 3,2 mld Sk). V tom predstavujú výdavky rozpočtových organizácií 17,0  mld Sk (kapitálové aktíva), transfery príspevkovým organizáciám, obciam, vyšším územným celkom a neziskovým organizáciám 11,6 mld Sk a nefinančným - podnikateľským subjektom 4,2 mld  Sk ( kapitálové transfery ). 

         Okrem toho sa z rozpočtu Európskych spoločenstiev predpokladajú použiť kapitálové výdavky v celkovej sume 3,8 mld Sk, v tom pre kapitoly ministerstva životného prostredia 0,5 mld Sk, ministerstva pôdohospodárstva 2,1 mld Sk, ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja 0,5 mld Sk a ministerstva dopravy,  pôšt a  telekomunikácií 0,7  mld  Sk. 

         V rámci navrhovaného objemu sa zabezpečujú finančné prostriedky na realizáciu novej investičnej akcie v regióne Trnava – Juh do automobilového priemyslu v kapitole Ministerstva hospodárstva SR v celkovej sume 1 742,5 mil. Sk.

           V kapitole VPS sú rozpočtované kapitálové výdavky v celkovej sume 3 172,9 mil. Sk, v tom rezerva vlády SR na prioritné projekty v sume 1 073,6 mil. Sk. Na programy ISPA a SAPARD sa rozpočtuje 2 018,8 mil. Sk, dotácie na individuálne potreby obcí 79,4 a pre Radu pre  vysielanie a retransmisiu 1,1 mil. Sk.

         V kapitolách Súhrnný vzťah k obciam a VÚC a  ministerstva zdravotníctva je premietnutý predpokladaný finančný vplyv delimitácie zdravotníckych zariadení realizovanej v roku 2003 z ministerstva zdravotníctva do VÚC s prihliadnutím na prebiehajúce reformy uskutočňované Ministerstvom zdravotníctva SR.  

         Vo väzbe na optimalizáciu usporiadania  miestnej štátnej správy vykonanej z hľadiska efektívnosti zabezpečovania úloh a z hľadiska dostupnosti pre občanov je v návrhu premietnutá delimitácia kapitálových výdavkov z kapitol  krajských úradov v celkovej sume 691,7 mil. Sk do kapitol  Ministerstva vnútra v sume 316,1 mil. Sk, Ministerstva školstva  192,2 mil. Sk,  Ministerstva práce, soc. vecí a rodiny 108,3 mil. Sk a vyšších územných celkov 75,1 mil. Sk                                                                                                                              

          Návrh objemu kapitálových výdavkov je vypracovaný s prihliadnutím na vývoj základných ekonomických ukazovateľov, zdrojové možnosti štátneho rozpočtu a  rozpočtovú politiku, s dôrazom na nevyhnutnosť realizácie  úsporných  opatrení.
.
Podstatná časť kapitálových výdavkov sa rozpočtuje pre kapitolu ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií v sume 10,9 mld Sk ( t.j. 33,2  % z celkového objemu)  v tom:
-	8,5 mld Sk na zabezpečenie financovania projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest,
-	1,1 mld Sk na ostatné štátne cesty,
-	 1,15 mld Sk na rekonštrukciu a modernizáciu železničných dopravných ciest,  

            Z objemu kapitálových výdavkov rozpočtovaného pre nefinančné (podnikateľské) subjekty v sume 2,7  mld  Sk  (bez VPS)  sa vyčleňuje:

-	pre ministerstvo životného prostredia v sume 0,1 mld  Sk na podporu podnikateľských aktivít v oblasti ochrany životného prostredia
-	pre ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií v sume 1,15 mld Sk na rekonštrukciu a modernizáciu železničných dopravných ciest,
-	pre ministerstvo pôdohospodárstva v sume 1,25 mld Sk, v tom na podporu prispôsobovania a rozvoja vidieka 0,3 mld. Sk, na akcie súvisiace s plánom rozvoja vidieka 0,3 mld Sk,  na akcie súvisiace so sektorovým operačným plánom 0,48 mld Sk,  
-	pre Správu štátnych hmotných rezerv 0,07 mld Sk na zabezpečenie úloh hospodárskej mobilizácie a prípravu teritória štátu na obranu,

              V rámci celkového objemu kapitálových výdavkov sa v kapitole Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny a Súhrnného finančného vzťahu k obciam a vyšším územným celkom účelovo zabezpečuje podiel štátu na spolufinancovaní realizácie projektu Transformácia existujúcich zariadení sociálnych služieb podľa uznesenia vlády SR č. 403/2003 k žiadosti o poskytnutie pôžičky z RBRE v celkovej sume 191,15 mil. Sk z toho vo vyšších územných celkov   spolu 179,83 mil. Sk. V kapitole MPSVR SR sú zabezpečené finančné prostriedky na čerpanie úveru z Rozvojovej banky Rady Európy podľa bodu B.3. cit. uznesenia vlády SR v sume 127,5 mil. Sk.

C. Použitie zdrojov z rozpočtu Európskej únie

Prostredníctvom výdavkov štátneho rozpočtu budú rozpočtové kapitoly čerpať zo zdrojov Európskej únie 11,3  mld Sk. 

D. Výdavky na finančné transakcie 

	V rámci tejto výdavkovej kategórie sa rozpočtujú tituly, ktoré majú charakter finančných transakcií (poskytovanie úverov a pôžičiek, účasť na majetku a splácanie istiny). Pri vykazovaní štátneho rozpočtu v metodike ESA 95 sa tieto položky vylučujú. V roku 2004 sa navrhujú rozpočtovať v objeme 984,6 mil. Sk. 

	Vklady do EBOR a medzinárodných inštitúcií a fondov sa v roku 2004 predpokladajú na úrovni 668,0 mil. Sk. 

	Návratné finančné výpomoci pre Sociálnu poisťovňu a NÚP na rok 2004 na reformu sociálnych dávok sa rozpočtujú na úrovni  316,6 mil. Sk, čo je medziročne viac o 228,9 mil. Sk. 

	VIII. Rozpočtovanie výdavkov podľa vybraných odvetví

1. Výdavky na sociálny systém (vplyvy návrhov zákonov v sociálnej oblasti na štátny rozpočet a verejný rozpočet v roku 2004) 

Rok 2004 prinesie zásadné zmeny v sociálnom systéme. Systémové zmeny vyplývajúce z reformných krokov sa prejavujú tak v štruktúre príjmov a výdavkov kapitoly MPSVR SR, štátneho rozpočtu, ako i v štruktúre verejného rozpočtu, ktoré vyplývajú z účinnosti mnohých legislatívnych zmien v rámci novelizovaných, resp. rekodifikovaných zákonov. Finančné prostriedky, ktoré boli presunuté z krajských úradov, sú do týchto výsledných vzťahov premietnuté v novokoncipovanej metodike. Reformné zmeny v sociálnej oblasti sú: 
-	inštitucionálneho charakteru
-	systémového charakteru

Pokračovanie reformy verejnej správy, najmä nová koncepcia usporiadania  miestnej štátnej správy, mala za následok  principiálne presmerovanie finančných tokov medzi bývalými kapitolami krajských úradov a súčasnou kapitolou Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny SR. Z uvedeného titulu bol rozpočet kapitoly presunom z kapitol krajských úradov zvýšený o 25,4 mld Sk. Tieto finančné prostriedky sa budú realizovať prostredníctvom orgánov miestnej štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a zamestnanosti v zmysle vymedzených kompetencií. Presunom sa zabezpečilo krytie dávok hmotnej núdze vo výške 10,9 mld Sk, štátnych sociálnych dávok  v sume 6,3 mld Sk a kompenzácia sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia vo výške 5,0 mld Sk, spolu v rozsahu 22,2 mld Sk. Ďalších 2,6 mld Sk je orientovaných na pokrytie potrieb opatrovateľskej služby a prevádzku detských domovov, zostatok vo výške 0,4 mld Sk je určený na zabezpečenie financovania štátnej správy na úseku sociálnych vecí a rodiny.

V rámci reformy sa zabezpečujú v kapitole MPSVR SR aj zdroje v sume 127,5 mil. Sk na pokrytie úveru z Rozvojovej banky Rady Európy určené na financovanie infraštruktúry pre domovy sociálnych služieb formou realizácie projektu „Transformácia existujúcich zariadení sociálnych služieb“. Tieto domovy budú budované v kompetencii jednotlivých VÚC (i po premietnutí presunu z krajských úradov) a MPSVR SR, v ktorých sú účelovo zabezpečené i prostriedky na spolufinancovanie tohto úveru vo výške 191,2 mil. Sk. Na projekty zamerané na rómsku sociálnu problematiku v kapitole MPSVR SR rozpočtuje 18,6 mil. Sk. 

V zmysle vládneho návrhu  zákona o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti od 1. januára 2004 dochádza k zásadným inštitucionálnym zmenám v oblasti služieb zamestnanosti. Citovaným vládnym návrhom zákona  zaniká verejnoprávna inštitúcia  Národný úrad práce zriadený zákonom NR SR č. 387/ 1996 v znení neskorších predpisov.

Kompetencie NÚP v oblasti aktívnej politiky trhu práce, vzdelávania a prípravy pre trh práce, poskytovania poradenských služieb, evidencie nezamestnaných občanov hľadajúcich zamestnanie, prechádzajú na novú rozpočtovú organizáciu s celoslovenskou pôsobnosťou Ústredie sociálnych vecí, rodiny a služieb  zamestnanosti SR, ktorá bude financovaná z rozpočtu kapitoly MPSVR SR. Novozriadené orgány štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti budú plniť úlohy na úseku štátnej sociálnej podpory, sociálnej pomoci, aktívnej politiky trhu práce, ale i na úseku prípravy a realizácie projektov spolufinancovaných z Európskeho sociálneho fondu. 

S pôsobnosťou pre územný obvod jedného okresu alebo viacerých okresov v rámci územného obvodu kraja sa zriaďuje 45 územných úradov sociálnych vecí a služieb zamestnanosti, ktoré svojimi príjmami a výdavkami budú zapojené na rozpočet Ústredia. Finančné krytie potrieb nového orgánu štátnej správy je zabezpečované delimitáciou zdrojov z kapitol krajských úradov, ako i priamym zvýšením pre potreby úseku zamestnanosti o 2,188 mld Sk. Ďalšie zvýšenie výdavkov kapitoly na ťarchu zdrojov štátneho rozpočtu v sume 2,0 mld Sk predstavujú výdavky na aktívnu politiku zamestnanosti, z ktorých zabezpečuje i spolufinancovanie projektov zo štrukturálnych fondov v rámci medzirezortného programu Ľudské zdroje vo výške cca 0,4 mld Sk. Celkový rozsah navrhovaných zdrojov pre potreby zamestnanosti odráža výdavky na úseku správy a aktívnej politiky zamestnanosti doteraz realizovanej Národným úradom práce.

Štátny rozpočet okrem uvedených inštitucionálnych zmien zohľadňuje i finančné vplyvy legislatívnych zmien, ktorými sú:
-	návrh zákona o riešení hmotnej núdze, ktorým sa navrhuje zaviesť aktivačný  príspevok, príspevok na bývanie a ochranný príspevok,
-	 návrh zákona o životnom minime a o zmene a doplnení ostatných zákonov, ktorým sa navrhuje sumy životného minima v absolútnom vyjadrení pravidelne raz ročne upravovať úmerne k rastu životných nákladov nízkopríjmových skupín domácností, resp. k rastu čistých peňažných príjmov na osobu,
-	 návrh zákona o sociálnom poistení,
-	návrh zákona o štátnej správe v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti,
-	návrh zákona o prídavku na dieťa,
-	návrh zákona o sociálnej pomoci.
Význam pre rozpočet kapitoly ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny majú i zmeny v sociálnom poistení. Pripravovaným zákonom sa otvára nový prvý pilier povinného verejného sociálneho poistenia. Samotný prvok sociálneho poistenia na novom princípe nekladie zvýšené nároky na štátny rozpočet v roku 2004. Naopak, vďaka zmene štruktúry poistencov štátu je systém menej nárokový vo vzťahu k štátnemu rozpočtu o 2,6 mld Sk. 

Navrhovaný zákon o sociálnom poistení neuvažuje s pokračovaním platby poistného zo strany Národného úradu práce a orgánov príslušných na výplatu dávok nemocenského zabezpečenia a poistenia do systému zdravotného poistenia, čo si vyžaduje z titulu výpadku týchto zdrojov zvýšiť poistené platené štátom do systému zdravotného poistenia o cca 1,0 mld Sk. Návrh zákona rovnako ruší poskytovanie príspevku na kúpeľnú starostlivosť v rámci rezortu, pričom sa súčasne navrhuje účelové presmerovanie tejto dávky do rezortu ministerstva zdravotníctva v celkovej navrhovanej výške 400,0 mil. Sk. 

Nároky na štátny rozpočet sa znižujú aj vďaka poklesu sadzieb poistného u zamestnávateľov, a to aj na úseku zamestnanosti. Vo sfére rozpočtových, príspevkových a verejných organizácií je táto úspora vyčíslená v znížení ich nárokov na štátny rozpočet v sume 1,3 mld Sk.

Zásadný vplyv na výdavky kapitoly priniesol i návrh zákona o prídavku na dieťa. Štát v zmysle uvedeného zákona bude podporovať všetky rodiny s nezaopatrenými deťmi prostredníctvom tohto prídavku rovnako, a to bez ohľadu na príjem rodiny a vek nezaopatrených detí. Podľa predloženého návrhu zákona nárok na prídavok na dieťa vzniká na všetky nezaopatrené deti v rovnakej výške 500 Sk mesačne bez ohľadu na vek dieťaťa a príjem rodiny. Rozpočtovaním uvedeného výdavku vo výške 8,4 mld Sk dochádza k úspore výdavkov na štátne sociálne dávky  o 1,226 mld Sk. 

V rámci realizácie Koncepcie reformy daňového systému sa zároveň pripravuje návrh na poskytovanie „daňového bonusu“ pre zárobkovo činných rodičov poberajúcich prídavok na dieťa. Časť nárokov na štátny rozpočet vykvantifikovaná z titulu daňového bonusu bude krytá práve z úspory v prídavkoch na dieťa.

Rozpočet ostatných nesystémových dávok v kapitole ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny je zostavený v súlade s návrhom zákona o sociálnom poistení, podľa ktorého budú dobiehať nesystémové dávky, a to zvýšenie dôchodku z titulu jediného zdroja príjmu rozpočtované vo výške  417,0 mil. Sk, sociálne dôchodky v sume 265,0 mil. Sk a dôchodky manželky vo výške 50,0 mil. Sk.  Ostatné nesystémové dávky, ktorými sú zvýšenie dôchodku pre bezvládnosť, zvýšenie dôchodku z titulu účasti na odboji a rehabilitáciách boli predchádzajúcimi legislatívnymi úpravami už zrušené a v roku 2004 budú tiež dobiehať len nároky z predchádzajúceho obdobia. Je predpoklad, že časť občanov, vyradených  z poberania nesystémových dávok, sa ocitne v hmotnej núdzi a bude poberať dávku sociálnej pomoci. Preto zostatok rozpočtovaných finančných prostriedkov na nesystémové dávky sa presunie do dávok sociálnej pomoci.

Výdavky kapitoly na sociálne dávky celkom sú rozpočtované vo výške 32,2 mld Sk.

Legislatívne zmeny v rezorte práce, sociálnych vecí a rodiny sa prejavili i v rovine príjmov kapitoly ministerstva. Rozpočtované príjmy kapitoly prevažne náhodného charakteru vo výške cca 12,6 mil. Sk sú rozšírené o delimitované príjmy odborov sociálnych vecí krajských úradov a detských domovov vo výške 55,2 mil. Sk ako i o predpokladanú výšku odvodov za neplnenie povinného zamestnania zdravotne ťažko postihnutých občanov organizáciami v sume 300,0 mil. Sk, ktoré v súčasnosti tvoria časť príjmov Národného úradu práce. Zo zdrojov EÚ sú v kapitole rozpočtované príjmy vo výške 979,8 mil. Sk.	

Príjmy štátneho rozpočtu ako celku ovplyvní i pripravovaná realizácia „daňového bonusu“ pre zárobkovo činných rodičov poberajúcich prídavok na dieťa, ktorý sa prejaví v znížení daňových príjmov o cca 2,3 mld. Sk. Okrem toho daňové príjmy znížia o 400 mil. Sk z titulu zvýšenia maximálnych vymeriavacích základov pre platby poistného.
	
Z hľadiska vplyvu uvedených legislatívnych zmien nielen na štátny rozpočet, ale i na verejné financie je potrebné uviesť, že predpokladané zrušenie Národného úradu práce zníži bilanciu verejného rozpočtu o 2 997,8 mil. Sk. Táto je však kompenzovaná rozpočtovaným prebytkom v Sociálnej poisťovni v bežnom roku vo výške 3 617,3 mil. Sk. 
	
Z kvantifikácie všetkých zmien vyplývajúcich z navrhovaných zákonov v sociálnej oblasti vyplýva, že kombináciou navrhovaných legislatívnych zmien sa môže prejaviť výsledný vplyv na verejný rozpočet  ako celok v deficite vo výške cca 274,4 mil. Sk. 

Zmeny rozpočtovania v sociálnej sfére v návrhu štátneho a verejného rozpočtu oproti východiskám na rok 2004:

				v mil. Sk	
 	Ukazovateľ	Východiská ŠR 2004	 Návrh rozpočtu 2004	Rozdiel	
 	1	2	3	(3-2)	
1	Daňové príjmy	0,0	-2700,0	-2700,0	
2	Kapitola MPSVRSR: príjmy	12,7	1347,7	1335,0	
 	                               Výdavky	-22700,0	-47387,7	-24687,7	
3	Kapitola KÚ: príjmy	55,2	0,0	-55,2	
 	                    Výdavky	-25816,6	0,0	25816,6	
4	Sociálna poisťovňa	238,2	3617,3	3379,1	
5	Národný úrad práce	2997,8	0,0	-2997,8	
6	Kapitola MZSR: 
Výdavky (vplyv)	0,0	-1400	-1400,0	
7	Kapitola VPS                     	0,0	-316,6	-316,6	
8	Poistné za RO,PO	0,0	1352,2	1352,2	
					
 	Vplyvy spolu	 	 	-274,4	

2. Výdavky na pôdohospodárstvo

	Rezort pôdohospodárstva je rezortom, ktorého sa najvýraznejšie dotkne vstup do Európskej únie. Zatiaľ čo v roku 2003 boli v zásade všetky výdavky kapitoly realizované z prostriedkov štátneho rozpočtu v  rozsahu 13 000,3 mil. Sk, v roku 2004 sa  počíta s jeho účasťou v sume  10 880,1 mil. Sk. Rozpočet kapitoly je výrazne posilnený prostriedkami ES v sume 7 090,0 mil. Sk.  Zároveň sú pôdohospodárstvu k dispozícií zdroje z predvstupovej pomoci v objeme 1 590,4 mil. Sk (vrátane spolufinancovania). Z toho dôvodu sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi značne modifikuje prístup k rozpočtovaniu limitov kapitoly ministerstva pôdohospodárstva. 

Rozpočtové vzťahy SR a Európskeho spoločenstva sú v návrhu rozpočtu kapitoly MP SR zahrnuté v súlade s vynegociovanými  zmluvami. Objem doplatku priamych platieb je rozpočtovaný do výšky 40% úrovne súčasných členských krajín EÚ, teda 4 421,0 mil. Sk.

Príjmy kapitoly sa rozpočtujú v sume 8 786,0 mil. Sk. Oproti roku 2003 sú vyššie o 6 737,7 mil. Sk. Do tejto sumy je premietnuté zvýšenie príjmov z prostriedkov ES v sume  7 090,0 mil. Sk. V príjmoch je premietnutý faktor zrušenia odvodov za odňatie poľnohospodárskej a lesnej pôdy na účely stavieb významných investícií a odvody týkajúce sa časti splátok za poskytnuté pôžičky z minulých rokov v sume  453,6 mil. Sk. 

Výdavky kapitoly spolu sa rozpočtujú v sume 17 970,1 mil. Sk. 

Prehľad finančných prostriedkov rozpočtovaných v kapitole Ministerstva pôdohospodárstva SR podľa pôvodu zdrojov v mil. Sk v bežných cenách: 

Zdroj	2004	
Prostriedky  štátneho rozpočtu (vrátane výdavkov na spolufinancovanie)	10 880,1	
- bežné a kapitálové výdavky MP SR	3 417,1	
- doplatok k priamym platbám	4 421,0	
- rezerva na kurzové rozdiely a nezrovnalosti k priamym platbám a na rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF a na predfinancovanie programu SAPARD kde je konečným prijímateľom MP SR	291,0	
- rozvoj vidieka na účely usmerňovacej sekcie EAGGF	1 057,0	
- spolufinancovanie k rozvoju vidieka k záručnej sekcii EAGGF a usmerňovacej sekcii EAGGF 	1 694,0	
Prostriedky ES 	7090,0	
- trhovo orientované  výdavky  	798,0	
- priame platby	1 003,0	
- rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF	4 014,0	
- rozvoj vidieka z usmerňovacej sekcie EAGGF	1 249,6	
- príspevok na usmerňovanie rybolovu z usmerňovacej sekcie EAGGF	25,4	
Spolu pre kapitolu MP SR 	17 970,1	

Prostriedky predvstupových fondov z Európskych spoločenstiev sa predpokladajú v sume 1 359,4 mil. Sk (z toho PHARE 209,4 mil. Sk a SAPARD 1 150,0 mil. Sk), nerozpočtujú sa však v kapitole, ale sú vykazované v bilancií Národného fondu. Okrem týchto prostriedkov sa v kapitole VPS rozpočtuje 231,0 mil. Sk (z toho PHARE 175,0 mil. Sk a SAPARD 56,0 mil. Sk) na spolufinancovanie predstupových fondov.

Bežné výdavky sa rozpočtujú v objeme 14 004,1 mil. Sk. Ich objem je podmienený prijatím jednotlivých opatrení v rámci Plánu rozvoja vidieka a Sektorového operačného programu (ďalej len PRV a SOP). Z týchto sa na podporu podnikateľov rozpočtuje suma 6 392,8 mil. Sk. Kapitálové výdavky sa rozpočtujú v celkovom objeme 3 966,0 mil. Sk (z toho prostriedky ES  v objeme 2 063,5 mil. Sk).

Prostriedky na vodné hospodárstvo v sume 669,2 mil. Sk, ktoré sa majú delimitovať do ministerstva životného prostredia, sa rozpočtujú ako nealokované prostriedky.

Výdavky na výskum a vývoj celkom sú rozpočtované v sume 418,5 mil. Sk. 

V záujme riešenia prioritnej úlohy kapitoly v roku 2004 (týkajúcej sa výkonu štátnej správy v súlade s novoprijatými smernicami EK v oblasti veterinárnej a potravinovej starostlivosti), sa 100,0 mil. Sk získa do príjmov z výberu poplatkov za vykonávanie veterinárnej inšpekcie a kontroly na základe Smernice č. 85/73/EHS. O uvedenú sumu sa upravili príjmy a výdavky rozpočtu kapitoly.

	3. Výdavky na školstvo

a. Regionálne školstvo

	V roku 2004 sa zásadne menia toky finančných prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie regionálneho školstva, keď v zásade celý objem výdavkov na regionálne školstvo v sume 38,2 mld  Sk  je smerovaný prostredníctvom kapitoly ministerstva školstva okrem sumy 237,4 mil. Sk na dokončovanie objektov bývalej KBV prostredníctvom kapitoly súhrnného finančného vzťahu.  Rozpočtové prostriedky doteraz smerované prostredníctvom rozpočtov  kapitol krajských úradov a súhrnného finančného vzťahu k rozpočtom obcí a VUC budú rozdeľované prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva školstva. Touto cestou sa budú prerozdeľovať  prostriedky na regionálne školstvo bez ohľadu na to, či ide o prenesený výkon štátnej správy alebo originálnu právomoc samospráv na úseku školských zariadení. Postup je v súlade s návrhom zákona o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Z  kapitol krajských úradov prechádzajú výdavky v sume 28,6 mld Sk. Sú to predovšetkým bežné výdavky na mzdy a poistné pre pedagogických a nepedagogických zamestnancov základných škôl, stredných škôl a školských zariadení, pre zamestnancov KÚ a OÚ (712 zamestnancov) v súvislosti s vytvorením špecializovanej štátnej správy spolu v sume 27,6 mld Sk a vecné výdavky v  sume 0,8 mld Sk. Kapitálové výdavky sa presúvajú vo výške 0,2 mld Sk.  

Štruktúra presunov je nasledovná :
-	výdavky na školskú štátnu správu v sume 236,4 mil. Sk 
v tom : mzdy a odvody 172,3 mil. Sk
                       vecné výdavky vrátane odstupného 64, 3 mil. Sk
-	výdavky pre školy a školské zariadenia (RO) v zriaďovateľskej pôsobnosti doterajších KÚ  v sume 3 004,0 mil. Sk
      	v tom : mzdy a odvody 2 286,0 mil. Sk
                        vecné výdavky 718,0 mil. Sk
-	výdavky pre príspevkové organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti doterajších KU
      v sume 12,1 mil. Sk
-	mzdy a odvody pre školy a školské zariadenia v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí    
      a VUC v sume 25 193,2 mil. Sk
-	kapitálové výdavky  v sume 192,3 mil. Sk pre školy a školské zariadenia v doterajšej zriaďovateľskej pôsobnosti KÚ  

Rozpočet zahŕňa aj výdavky na 490 pracovníkov,  ktoré budú z kapitoly delimitované k 1. júlu 2004 v súvislosti s ďalším prechodom pôsobnosti na orgány samosprávy.

Z kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a VUC prechádzajú vecné výdavky a kapitálové výdavky pre základné školy, stredné školy a školské zariadenia v sume 7,8 mld Sk v tejto štruktúre :
-	bežné výdavky v sume 6 165,5 mil. Sk na  prevádzku verejných škôl a školských zariadení, na dotácie cirkevným a súkromným školám a školským zariadeniam. V uvedenej sume sú zohľadnené aj dotácie na bežné výdavky pre zamestnancov aparátov obcí, ktorí pri presunu pôsobností prešli z okresných úradov na obce v sume 101,3 mil. Sk.  
-	kapitálové transfery v sume 1 646,6 mil. Sk

	V kapitole Všeobecná pokladničná správa sa rozpočtuje  v súlade so zákonom č.506/2001 Z. z. o financovaní školstva rezerva v sume 1050,8 mil. Sk, 

Vecné výdavky regionálneho školstva (vrátane rezervy vo VPS) v roku 2004 sa navrhujú v objeme 7 002,6 mil. Sk.  Oproti upravenému rozpočtu 2003 (vrátane rezervy vo VPS a dofinancovania) v sume 6 588,6 mil. Sk predstavujú nárast o  414,0 mil. Sk indexom 106,3. 
V porovnaní s rokom 2003 dochádza z titulu reformy verejnej správy k zvýšeniu rozpočtu výdavkov kapitoly Ministerstva školstva  SR o  37,1 mld Sk, po znížení sadzby poistného z 37,75 % na 34,7 % predstavuje nárast 36,4 mld Sk. 

V kapitole ministerstva školstva sa ďalej rozpočtujú výdavky na regionálne školstvo v sume 384,9 mil. Sk, v tom bežné výdavky v sume 234,9 mil. Sk na učebnice a  Infovek a kapitálové výdavky v sume 150,0 mil. Sk na Infovek. Tieto sa rozpočtovali v kapitole ministerstva školstva už v minulom období.

Výdavky na regionálne školstvo (v mil. Sk):

	Rozpočet 2003	Upravený rozpočet 2003*	Rozpočet 2004                                                                         	Rozdiel	Nárast 	
1	2	3	4	4-3	4/3	
Bežné výdavky	33 361,6	34 136,4	  35 897,2	1 760,8	5,2 %	
Kapitálové výdavky	 2 371,8	 2 181,7	  2 282,5  **	    100,8	 4,6 %	
 Spolu	35 733,4	36 318,1	38 179,7   	1 861,6	5,12%	
*  vrátane premietnutia zvýšenia výdavkov na dofinancovanie v sume 756,0 mil. Sk, z toho 150 mil. Sk presunom z kapitálových výdavkov z kapitoly Súhrnný finančný vzťah;
** vrátane 56,3 mil. Sk presunutých z kapitol KÚ do kapitoly MV SR (2 rozostavané objekty škôl). 

V raste bežných výdavkov regionálneho školstva v roku 2004 o 5,2 %, z toho vecných výdavkov o 6,3 % nie je zohľadnený očakávaný pokles počtu žiakov základných a stredných škôl.

Prehľad o zdrojoch financovania kapitálových výdavkov (v tis. Sk): 
              
    U k a z o v a t e ľ	Návrh kapitálových výdavkov na rok 2004	
Regionálne školstvo spolu:	2 282 539	
v tom  rozpočtovaných v kapitolách:		
Ministerstva školstva SR pre obce (presun zo Súhrnného vzťahu k obciam a VÚC)	892 200	
Ministerstva školstva SR pre VÚC (presun zo Súhrnného vzťahu k obciam a VÚC)	754 430	
Ministerstvo školstva SR -presun z KÚ	192 259	
Ministerstvo školstva SR –INFOVEK	150 000	
Ministerstvo vnútra SR- presun z KÚ	56 250	
Súhrnný vzťah k obciam a VÚC na KBV 	237 400	
b. Výdavky na verejné vysoké školy 

	Výdavky na vysoké školstvo v pôsobnosti Ministerstva školstva SR po ich transformácii na verejné vysoké školy prostredníctvom bežného a kapitálového  transferu. 

Zákonom  o vysokých školách sa zároveň vytvorili predpoklady pre viaczdrojové financovanie vysokoškolského vzdelávania, zvýšila sa právomoc vysokých škôl rozpísať výdavky na príslušné fakulty podľa vlastných zámerov a potrieb, ale aj zodpovednosť za efektívne použitie týchto prostriedkov bez vzniku zadlženosti. 

Bežný transfer pre 19 verejných vysokých škôl v roku 2003 dosiahne objem 7,8 mld Sk (vrátane zdrojov, ktoré budú čerpať z VPS). Na rok 2004 sa navrhuje transfer na úrovni 7,9 mld Sk (vrátane VPS v sume 0,62 mld Sk). Medziročné zvýšenie bežného transferu o 76,2 mil. Sk odráža metodickú zmenu rozpočtovania výdavkov v Agentúre na podporu vedy a techniky (- 51,9 mil. Sk) a zmenu sadzieb poistného za zamestnávateľov do poistných fondov  (-122,3 mil. Sk). Oproti porovnateľnej základni roku 2003 sa v roku 2004 bežné výdavky na zabezpečenie vzdelávacieho procesu verejných vysokých škôl zvyšujú o 250,4 mil. Sk (rast indexom 103,3). 

Kapitálové výdavky pre verejné vysoké školy sa navrhujú v sume 1,0 mld Sk.

Ďalším disponibilným zdrojom financovania  verejných vysokých škôl sú ich výnosy z hlavnej a podnikateľskej činnosti (vlastné výkony), tuzemské a zahraničné granty spolu  v sume cca 1,1 mld Sk (aj bez vplyvu školného podľa pripravovanej novely vysokoškolského zákona). 

4. Výdavky na zdravotníctvo 

	V roku 2004 sa pre zdravotníctvo (vrátane kapitoly Súhrnný finančný vzťah  k obciam a VÚC) vyčleňujú zo štátneho rozpočtu zdroje v celkovej výške 23,5 mld Sk, z toho pre kapitolu Ministerstva zdravotníctva SR  suma 23,1 mld Sk a pre obce a VÚC suma 0,4 mld Sk.
  	
Celkové výdavky kapitoly ministerstva zdravotníctva sa rozpočtujú vo výške 23,1 mld Sk. V porovnaní s rozpočtom v roku 2003 je navrhovaná výška prostriedkov ovplyvnená v dôsledku systémových zmien vyplývajúcich z návrhu zákona o sociálnom poistení vo výške  cca 1,0 mld Sk v rámci poistného plateného štátom a účelovo viazanou sumou  400,0 mil. Sk na krytie výdavkov súvisiacich s kúpeľnou starostlivosťou. V týchto položkách ide o zvýšenie kapitoly len z titulu náhrady výpadku iných zdrojov a finančného zabezpečenia krytia nových úloh.
                                                                                                                              v mil. Sk
                                                      Rozpočet 2003                    Rozpočet 2004              Rozdiel       
Výdavky na zdravotníctvo 
celkom (vrátane obcí a VÚC)         20 705,6                           23 491,1                      2 785,5
z toho:
-Poistné platené štátom                   16 054,3                            18 411,3                      2 357,0
-Bežné výdavky (bez poistného          2 249,4                             2 571,9                        322,5
  plateného štátom)
  v tom:
  úver od SB (TAL)                                400,0                                 302,0                         - 98,0
-Kapitálové výdavky                          2 401,9                              2 507,9                         106,0               
  z toho:
  úver od SB (SECAL)                             *                                       630,0                        630,0
  obce a VÚC                                            *                                       394,3                        394,3

V rámci poistného plateného štátom, ktoré je rozpočtované v celkovej výške 18,4 mld
Sk je kompenzovaný vplyv predpokladanej účinnosti navrhovaných zákonov  v sociálnej sfére. V dôsledku ich účinnosti sa predpokladá výpadok príjmov v systéme zdravotného poistenia vo výške cca 1,0 mld Sk, ktoré plynuli z platieb NÚP za evidovaných nezamestnaných poberajúcich podporu v nezamestnanosti a od orgánov príslušných na výplatu peňažných dávok nemocenského poistenia počas pracovnej neschopnosti poistenca. Poistné platené štátom predstavuje platbu 14% z vymeriavacieho základu 3 459 Sk, t.j. 484 Sk na jedného poistenca a vytvára predpoklad pre posilňovanie finančných tokov poskytovateľom zdravotnej starostlivosti cez systém zdravotného poistenia.
	
V rámci kapitálových výdavkov sa pre VÚC a obce sa rozpočtuje celková suma 394,3 mil. Sk, z ktorej je na splátky prístrojovej techniky určená suma 158,4 mil. Sk a pre stavby s rozpočtovým nákladom pod 40,0 mil. Sk prostriedky v úhrnnej výške 67,9 mil. Sk. Pre individuálne stavby je rozpočtovaných celkom cca 168,0 mil. Sk, a to pre nemocnice s poliklinikou vo Vranove nad Topľou, v Humennom a v Liptovskom Mikuláši. Uvedené stavby boli vybrané v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva SR. V nadväznosti na uznesenie vlády SR č. 408/2003, ktorým uložila ministrovi zdravotníctva prehodnotiť z hľadiska siete zdravotníckych zariadení potrebu dokončenia výstavby rozostavaných stavieb zdravotníckych zariadení s celkovými aktuálnymi nákladmi nad 40 mil. Sk sa  po dohode s ministerstvom zdravotníctva  financovanie ostatných stavieb zo štátneho rozpočtu zastavuje.

	Kapitálové výdavky ministerstva zdravotníctva sú rozpočtované v celkovej výške 2 113,6 mil. Sk. V rámci tejto sumy je vytvorený i priestor na realizáciu úveru od Svetovej banky (časť SECAL) vo výške  630,0 mil. Sk, prostredníctvom ktorého sa predpokladá smerovanie kapitálových prostriedkov do zdravotníckych zariadení zapojených v projekte.

5. Výdavky na životné prostredie 

V návrhu rozpočtu celkových výdavkov pre životné prostredie sú výdavky v porovnaní s rokom 2003 vyššie o 231,9 mil. Sk a v porovnaní s rokom 2002 sú vyššie o 1,4 mld Sk. V týchto celkových zdrojoch sú premietnuté zdroje zabezpečené v kapitole ministerstva životného prostredia, kapitole VPS a z prostriedkov z EÚ.  

Vývoj výdavkov kapitoly Ministerstva životného prostredia SR:

v tis. Sk
	schválený ŠR	Návrh ŠR	Rozdiel ’02 - ’04	
	2002	2003	2004		
Výdavky kapitoly celkom	2 250 058	2 637 372	2 572 636	322 578	
VPS	364 492	662 187	446 286	81 794	
ŠR celkom	2 614 550	3 299 559	3 018 922	404 372	
Zdroje EÚ	660 170	1 149 111	1 097 918	437 748	
Zdroje ES – povstupové fondy	-	-	563 740	.	
S p o l u	3 274 720	4 448 670	4 680 580	1 405 860	

	6. Výdavky na bytovú výstavbu

Na  realizáciu bytovej politiky v roku 2004 sa navrhujú výdavky v sume  7 075,0 mil. Sk.

Najdynamickejší rast sa predpokladá v štátnom príspevku na hypotekárne úvery (o 74,2 %), čo v absolútnom vyjadrení znamená 362,2 mil. Sk. Štátna prémia v stavebnom sporení sa oproti minulému roku zvyšuje o 38,4 mil. Sk. MF SR pôvodne uvažovalo pri štátnej prémii v stavebnom sporení so sumou 2 000 Sk a štátnym príspevkom v hypotekárnom úverovaní vo výške 1,5 %. Na návrh ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja zapracovalo ministerstvo financií do návrhu zákona o štátnom rozpočte zníženie štátnej prémie v stavebnom sporení na 1500 Sk a štátny príspevok v hypotekárnom úverovaní na 1%. Úspory vyplývajúce v prípade prijatia týchto zmien sa spätne použijú na podporu bytovej výstavby.

Pre Štátny fond rozvoja bývania sa navrhujú bežné transfery v sume 2 419,4 mil. Sk, ktoré budú použité na výstavbu a kúpu bytu (1 899,4 mil. Sk), na obnovu bytových domov (475,0 mil. Sk) a na výstavbu zariadení sociálnych služieb (45,0 mil. Sk). 

V rámci programu podpory rozvoja bývania sa navrhujú bežné transfery v sume 1 095,0 mil. Sk, a to na obstarávanie nájomných bytov vo verejnom nájomnom sektore  845,0 mil. Sk, na prípravu územia pre bývanie a na výstavbu technickej vybavenosti 140,0 mil. Sk, na odstraňovanie systémových porúch bytových domov 100,0 mil. Sk a na bankové záruky na rozvoj bývania 10,0 mil. Sk. 

	Prehľad výdavkov podľa jednotlivých prvkov bytovej politiky je v nasledovný:

(v tis. Sk)

Roky	   Upravený
    Rozpočet 
        2003       	Návrh
Rozpočtu 2004	
  Rozdiel	
Štátny fond rozvoja bývania	2 490 001	2 419 400	- 70 601 	
Program rozvoja bývania 
(MVRR SR)	
1 194 920	
1 095 000	
- 99 920	
Obstarávanie služobných bytov	215 400	0	  - 215 400	
Štátna prémia v stavebnom sporení	
2 672 191	
2  710 600	
+38 409	
Štátny príspevok k hypotekárnym úverom	
     487 809	
         850 000	
+362 191         	

Sumár	
7 060 321	
        7 075 000	
+ 14 679	

	Pri hodnotení objemu výdavkov na bytovú výstavbu je potrebné zohľadniť i skutočnosť, že v rámci prioritných výdavkov sa navrhuje  vyčleniť 100 mil. Sk na podporu výstavby bytov v rómskych osadách.

7. Výdavky na železnice 

V železničnej doprave na financovanie výkonov vo verejnom záujme a na kombinovanú dopravu sa navrhujú rozpočtovať bežné transfery na úrovni roku 2003 v sume 6 650,0 mil. Sk. 

Na modernizáciu železničných dopravných ciest sa navrhuje vyčleniť zo štátneho rozpočtu 1,15 mld Sk a na štrukturálne operácie z prostriedkov Európskej únie 0,4 mld Sk.  Zo zdrojov ISPA by malo smerovať do železníc 1,8 mld Sk z prostriedkov Európskej únie a zo zdrojov rozpočtovaných v kapitole VPS sa na spolufinancovanie projektov, ktoré budú smerovať do železníc, použije 1,5 mld Sk. Spolu sa tak vytvára priestor na modernizáciu železničnej infraštruktúry v objeme 4,85 mld Sk, čo je viac oproti roku 2003 o 2,26 mld Sk..

Prehľad o zdrojoch financovania  v porovnaní s rokom 2003 je nasledovný v mld Sk:

U k a z o v a t e ľ	Rozpočet 2003	Návrh 2004	Rozdiel 2004-2003	
Kapitálové výdavky zo ŠR	0,35	1,15	0,80	
Kapitálové výdavky z VPS	1,14	1,50	0,36	
ISPA z Európskej únie	1,10	1,80	0,70	
Štrukturálne operácie z prostriedkov EÚ	0,00	0,40	0,40	
S p o l u	2,59	4,85	2,26	

8. Výdavky na vedu a techniku

Pri posudzovaní objemu výdavkov na vedu a techniku je potrebné zohľadniť skutočnosť, že vo výdavkoch na vedu a techniku nie je v kapitole Ministerstva školstva SR  zahrnutý osobitný príspevok SR do rozpočtu Európskych spoločenstiev (transfer do zahraničia) na VI. Rámcový program EÚ pre výskum a technický rozvoj, ktorý sa tu rozpočtoval v roku 2003 v sume 500,0 mil. Sk. Vo výdavkoch nie sú zahrnuté ani prostriedky z rozpočtu Európskych spoločenstiev určené na výskum a vývoj (realizované v rámci vnútorných politík), ktoré môžu dosiahnuť až 450 mil. Sk. Okrem toho sa navrhuje vyčleniť v rámci priorít vlády ďalších 130 mil. Sk na rozvoj  výskumu a vývoja na vysokých školách.        
Výdavky na vedu a techniku (bez zohľadnenie uvedených skutočností) sa navrhujú v sume 4,0 mld Sk, čo je o cca 0,3 mld Sk viac ako v roku 2003.
Medziročný 8-% ný nárast výdavkov sa premieta najmä vo výdavkoch na výskum a vývoj na vysokých školách (+0,2 mld. Sk), v organizáciách Slovenskej akadémie vied(+0,2 mld. Sk). Zvyšujú sa tiež výdavky na úlohy výskumu a vývoja podporované Agentúrou na podporu vedy a techniky (+0,1 mld.Sk) pri súčasnom znížení výdavkov na priemyselný výskum a vývoj (-0,1 mld. Sk) a výskum a vývoj v oblasti poľnohohospodárstva (-0,1 mld. Sk).
Programová alokácia výdavkov na vedu a techniku bola koordinovaná Ministerstvom školstva SR.
Podstatná časť výdavkov na vedu a techniku (48 %)sa navrhuje na financovanie programov v gescii Ministerstva školstva SR v sume takmer 1,9 mld. Sk, a to na medzirezortný Národný program rozvoja vedy a techniky 1,0 mld. Sk a na ďalšie dva programy v jeho pôsobnosti 0,9 mld. Sk (Vysokoškolské vzdelávanie a veda, Národný program výchovy, vzdelávania a mládeže). 
V rámci medzirezortného programu v gescii MŠ SR sa navrhujú výdavky na realizáciu celospoločenských priorít v oblasti výskumu a vývoja, a to najmä na:
- štátne programy výskumu a vývoja v sume 0,7 mld. Sk,
- úlohy podporované Agentúrou na podporu vedy a techniky 0,2 mld. Sk(vrátane 8,0 mil. Sk na činnosť agentúry) a
- štátne objednávky a služby spojené s výskumom a vývojom (0,1 mld. Sk).
Výdavky na program výskumu a vývoja v gescii SAV sa navrhujú v sume 1,2 mld. Sk, čo je 30 % celkových výdavkov na vedu a techniku.
Výdavky na výskum a vývoj v gescii ostatných správcov rozpočtových kapitol sa navrhujú v sume 0,9 mld. Sk, čo je 22 % celkových výdavkov na vedu a techniku. Sú určené najmä na programy podpory výskumu a vývoja v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva SR, v pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva SR, Ministerstva obrany SR, Ministerstva zdravotníctva SR a na programy výskumu a vývoja v pôsobnosti ostatných rozpočtových kapitol na tvorbu a implementáciu ich politík, rozvoj všeobecných verejných služieb a v oblasti bezpečnosti a obrany štátu. 

	9. Výdavky na obranu

	Ministerstvo obrany by malo v roku 2004 disponovať zdrojmi v objeme 24,3 mld Sk, čo je 1,9 % predpokladanej tvorby HDP. Z toho 1 mld Sk predstavuje deblokácia zahraničného dlhu. Zo štátneho rozpočtu sa pre ministerstvo obrany navrhuje vyčleniť 23,3 mld Sk, čo predstavuje medziročný rast o 1,7 mld Sk (resp. 7,7 %). 

	Výdavky na NP PRENAME sa v príslušných kapitolách rozpočtujú na úrovni roku 2003 (t.j. 1 275,0 mil. Sk, z toho 1,0 mld Sk v rozpočte ministerstva obrany).