Koncepcia marketingu a štátnej propagácie cestovného ruchu     
                                                Slovenskej republiky

Účelom predkladanej koncepcie je navrhnúť základné prvky marketingu a štátnej propagácie cestovného ruchu Slovenska, marketingové ciele, cieľové trhy, stratégiu značky, produktu, komunikácie a súčasne určiť hlavné úlohy, ktoré v rámci zabezpečenia marketingových aktivít a štátnej propagácie Slovenska sú v pôsobnosti  nositeľa štátnej propagácie Slovenskej agentúry pre cestovný ruch, jednotlivých ministerstiev Slovenskej republiky a v pôsobnosti iných orgánov a organizácií.

1.	Význam a vplyv cestovného ruchu

Odvetvie cestovného ruchu patrí medzi najvýznamnejšie súčasti národných  trhov i svetového trhu. Podľa údajov  Svetovej organizácie cestovného ruchu / WTO / a Svetovej rady cestovania a cestovného ruchu / WTTC / je cestovný ruch najväčším zamestnávateľom na svete. Po obchode s ropou a ropnými produktmi a automobilovým priemyslom zaujíma so svojím obratom tretie miesto.
V dôsledku svojho vplyvu na iné odvetvia, na tvorbu hrubého domáceho produktu, na devízové a daňové prínosy, tvorbu pracovných príležitostí je rozvoj cestovného ruchu v záujme každého štátu / viď  prílohy 1-7 /.
Podľa odhadov WTTC sa cestovný ruch podieľal na tvorbe hrubého domáceho produktu vo svete takmer 11%, v štátoch Európskej únie v priemere 13,5%. Cestovný ruch zamestnáva zhruba 11% pracovných síl, pričom sa počíta s jeho ďalším dynamickým rozvojom.
Cestovný ruch výrazne prispieva k tvorbe pracovných miest. Odhady priamej zamestnanosti v cestovnom ruchu na Slovensku sa pohybujú od 75 tis. až 95 tis. osôb v stálych pracovných miestach a ďalších 40 – 50 tis. osôb v nadväzných službách.
Cestovný ruch hrá pozitívnu rolu v revitalizácii hospodársky slabých alebo štrukturálne postihnutých území. Multiplikačný efekt cestovného ruchu umožňuje zachovávať a vytvárať nové pracovné príležitosti a finančné zdroje pre rozvoj takýchto území. Tento regionálny rozmer cestovného ruchu je súčasne i stabilizačným faktorom vo vzťahu k miestnemu obyvateľstvu, ale i vo vzťahu k sociálno – kultúrnemu zázemiu, ktoré cestovný ruch  sprostredkováva pre návštevníkov a turistov, a tak posilňuje identitu z hľadiska hrdosti na miestne tradície a kultúrne špecifiká.

2.	Súčasný stav  cestovného ruchu Slovenska

Národný program rozvoja cestovného ruchu v Slovenskej republike formuloval silné a slabé stránky slovenského cestovného ruchu, príležitosti a ohrozenia, ktoré bezprostredne súvisia a majú vplyv na  marketingovú  úroveň pôsobenia a úroveň propagácie Slovenska. 

2.1.	Stručná analýza produktu cestovného ruchu

Aby sa podarilo zvrátiť negatívny vývoj cestovného ruchu v Slovenskej republike,  je nevyhnutné existujúce problémy rozvoja cestovného ruchu podrobne analyzovať v celom rozsahu a formulovať východiská ďalšieho rozvoja cestovného ruchu na Slovensku.
Štruktúra preferencií jednotlivých produktov cestovného ruchu Slovenska a účel dovolenkového pobytu na Slovensku za obdobie 1994 až 2000 je uvedený v sledovanej štruktúre v tabuľke č. 8. Z uvedeného prehľadu vyplýva, že dlhodobo, za obdobie posledných 7 rokov, sú  percentuálne najviac preferované produkty:
-	pobyt na horách, stabilne na úrovni cca 35 %
-	nárast zaznamenávajú liečebné pobyty zo 6 % na úroveň 16,5 % v roku 2000
-	okružné cesty z 1,2 % na 1,7 %.
Dlhodobú stabilitu vykazujú:
-	návštevy príbuzných, na úrovni 15 %
-	pobyt na vidieku, na úrovni cca 5 %
-	 kombinované pobyty. 
Mierny pokles zaznamenávajú:
-	 pobyty pri vode z 28 % až na úroveň cca 18 % v roku 2000.
Z uvedeného prehľadu vyplýva, že podpora rozvoja jednotlivých produktov cestovného ruchu a marketingové aktivity musia byť zamerané najmä na produkty cestovného ruchu  zaznamenávajúce rozvoj a dlhodobú stabilitu. 
Obdobne aj v domácom cestovnom ruchu je možné z podielu miest dovolenkového pobytu domáceho obyvateľstva na Slovensku, uvedených v tabuľke č. 9, zistiť motiváciu a preferenciu produktov cestovného ruchu Slovenska zo strany domáceho obyvateľstva. Dlhodobo od roku 1995 prevažuje zimná a letná turistika na horách v oblasti Vysokých Tatier, Považia, Nízkych Tatier, s celkovým podielom takmer 50 %. 
Vyčerpávajúca analýza produktov slovenského cestovného ruchu, hodnotenie účinnosti pôsobenia nie je  zatiaľ trvalou činnosťou v pôsobnosti odbornej organizácie.

2.2. Stručná analýza rozhodujúcich trhov

Slovenská agentúra pre cestovný ruch začala v rámci svojich možností analyzovať rozhodujúce trhy pre slovenský cestovný ruch. Trhy susedných krajín: Českej republiky, Maďarska, Poľska a trhy  Nemecka, Ruska a Holandska. Vybrané analytické údaje o rozhodujúcich  trhoch podľa jednorázových šetrení sú uvedené v tabuľkách č. 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18.
Česká republika – českí turisti sú najpočetnejšou turistickou skupinou zo zahraničia. Prichádzajú najmä v letnej turistickej sezóne. Väčšinou cestujú individuálne, v menšej miere skupinovo. Najväčší záujem je o turistiku v najznámejších regiónoch cestovného ruchu, vo Vysokých Tatrách, Liptove, Turci, Gemeri.
Turistiku často spájajú s návštevou kultúrnych pamiatok, najmä mestských pamiatkových rezervácií. Najviac navštevované sú  Bratislava, Beckov, Komárno, Modra, Nitra, Pezinok, Svätý Jur, Trenčín, Trnava, Banská Bystrica, Banská Štiavnica, Kremnica, Bojnice, Zvolen, Žilina, Bardejov, Kežmarok, Levoča, Prešov a Rožňava. Českí turisti dobre poznajú oblasť Spiša a podnikajú turistické vychádzky do Slovenského raja. V poslednom období vzrástol záujem mladšej vekovej kategórie o cykloturistiku v zaujímavom prírodnom prostredí.
Poľská republika – turisti tvoria druhú najpočetnejšiu skupinu. Najčastejšie prichádzajú individuálnou dopravou. V popredí ich záujmu je zimná sezóna spojená s lyžovaním na horách. Vyhľadávajú dobre vybavené strediská a ubytovacie zariadenia. Najviac prichádzajú rodiny s deťmi a mladí ľudia. Najväčší záujem je o Vysoké Tatry, Nízke Tatry, Západné Tatry – Roháče, Malú Fatru – Vrátnu, Veľkú Fatru, Beskydy a Oravskú Maguru.
Nemecko – turistom z Nemecka patrí v návštevnosti tretie miesto, z pohľadu spotrebných výdavkov a priemernej doby pobytu prvé. Prichádzajú najčastejšie v letnej turistickej sezóne. Cestujú častejšie  organizovane v skupinách, podstatnú časť turistov tvoria seniori. Záujem sa orientuje najmä na poznávací cestovný ruch a oblasti národných parkov / Vysoké Tatry, Slovenský raj, Nízke Tatry, Malá Fatra /. Najčastejším cieľom nemeckých turistov  je Spiš       / Spišský hrad a okolie, Gotická cesta, Levoča /, drevené kostolíky na severovýchodnom Slovensku, Pohronský región / Kremnica, Banská Štiavnica, Banská Bystrica /, Bojnice a Bratislava. Rastie záujem o naše liečebné kúpele, najnavštevovanejšie sú Piešťany, Trenčianske Teplice, Dudince, Bojnice, a Bardejov. Na nemeckom trhu začínajú marketingovo pôsobiť aj  Rajecké Teplice, Sliač, Brusno, Vyšné Ružbachy a Turčianske Teplice. Najväčšou prekážkou širšieho presadenia sa kúpeľov na nemeckom trhu je zastaralá materiálno – technická základňa a nedostatočný marketing.
Maďarsko – pre maďarských turistov sú dominantné zimné produkty spojené s lyžovaním, pobytom na horách a Silvestrovským obdobím. V letnom období vyhľadávajú predovšetkým kultúrno – historické pamiatky, hrady, zámky, kaštiele a kúrie.
Ruská federácia – turisti uprednostňujú podobne ako maďarská klientela zimné pobyty spojené s lyžovaním, pobytom v horskom prostredí a Silvestrovským obdobím. V lete a na jeseň prichádzajú do kúpeľov, k termálnym bazénom a na relaxačné a rekondičné pobyty.
Holandsko – turisti prichádzajú s karavanmi do autocampingov v horskom prostredí, pri vodných plochách, ale aj do turisticky menej významných lokalít. Vyše 90 % turistov z Holandska sú seniori. Zostávajú minimálne 4 – 5 dní, často až mesiac. Navštevujú prírodné zaujímavosti, kultúrno – historické pamiatky, folklórne a remeselnícke podujatia.

2.3.	 Distribúcia  propagačného pôsobenia

Ťažisko marketingových aktivít je v distribúcii. Úspešné pôsobenie na zahraničných trhoch predpokladá celoročné aktívne pôsobenie. Stála prítomnosť na jednotlivých trhoch je v okolitých štátoch bežne zabezpečovaná prostredníctvom zahraničných zastúpení národných agentúr. Význam zahraničných zastúpení národných agentúr pre marketing a štátnu propagáciu dokumentuje skutočnosť, že Rakúsko má 30 zastúpení / v niektorých štátoch i viaceré /, Maďarsko 18 a Česká republika 14. Slovenská republika má však iba 1 zastúpenie v Prahe, od jesene 2000.  Túto situáciu je potrebné urýchlene riešiť v súlade s návrhom Koncepcie budovania zahraničných zastúpení Slovenskej agentúry pre cestovný ruch.
Veľmi dôležitým prvkom distribúcie správ a informácií je účasť a prezentácia na medzinárodných veľtrhoch cestovného ruchu, organizovanie workshopov, tlačových konferencií. Slovenská agentúra sa v priemere ročne zúčastňuje na cca 16 veľtrhoch cestovného ruchu v Európe, organizuje cca 20 workshopov a 15 tlačových konferencií, čo nie je v porovnaní so zahraničím dostatočné.
 V súčasnosti sa stáva  najrýchlejším, najvyhľadávanejším informačným zdrojom aj pre oblasť cestovného ruchu internet. Zhrnutím všetkých výhod, ktoré internet ponúka vyplýva, že táto forma poskytovania informácií o cestovnom ruchu jednotlivých krajín je pre národné agentúry nezastupiteľná. SACR  vstúpila do roku 2001 s novou doménou – www.slovakiatourism.sk, novou štruktúrou a grafickou úpravou webstránok. Pre český trh bola webstránka zaregistrovaná pod doménou www. visitslovakia.cz a v súčasnosti prebiehajú rokovania ohľadom získania domény www.visitslovakia.com pre celosvetový trh. 
V porovnaní s ostatnými národnými  webstránkami bude nevyhnutné uskutočniť nasledovné zmeny v technickom riešení slovenských webstánok :
-	zabezpečiť prechod na dynamické stránky
-	rozšíriť jazykové verzie webstránok a ich modifikáciu podľa národných špecifík
-	doplnenie stránok o interaktívne flash prezentácie
-	zabezpečiť prezentáciu konkrétnych produktov pre jednotlivé segmenty s komplexným balíkom služieb.

2.4.	 Propagácia cestovného ruchu Slovenska

Súčasný systém štátnej propagácie Slovenska ako turistického cieľa v zahraničí je  nedostatočný a výrazne zaostáva v porovnaní s krajinami V 4, najmä pre:
-	výrazne obmedzený rozsah finančných zdrojov vynaložených na propagáciu 
-	absenciu sústavnej marketingovej činnosti cestovného ruchu
-	nedostatočný teritoriálny rozsah, propagačne nie sú dostatočne pokryté perspektívne trhy  severoamerické, ázijské, severoeurópske 
-	nedostatočný počet informačných stredísk a zastúpení v zahraničí
-	absenciu uceleného radu propagačných materiálov o Slovensku a turistických regiónoch Slovenska
-	nedostatočnú  ponuku špeciálnych produktov cestovného ruchu cielených na určité skupiny potenciálnych zahraničných turistov.

3. Cestovný ruch – globálne a európske trendy
	
Svetová organizácia cestovného ruchu  / World Tourism Organization / zhrnula globálne a európske trendy vývoja cestovného ruchu vo „Vízii cestovného ruchu do roku 2020“ .
Kľúčovými faktormi rozvoja medzinárodného cestovného ruchu budú:
-	vplyv dopytu na ponuku, ponuka sa bude musieť prispôsobovať dopytu
-	časovo efektívny vývoj produktu, turisti majú čoraz menej času na cestovanie, aj keď majú dostatok peňazí. V dôsledku toho bude rásť počet produktov, ktoré poskytujú maximum zážitkov v minimálnom čase / tematické parky, výletné plavby s návštevou veľkého počtu miest a atraktivít.../
-	vplyv znečistenia prostredia na dopyt
-	obmedzené zdroje pri uspokojovaní dopytu, mnohé cieľové miesta sa stali obeťami nadmerného rozvoja a následného poklesu záujmu zo strany turistov
-	odstránenie formalít na hraniciach, zrušenie kontroly na hraniciach medzi štátmi Európskej únie, a tým uľahčenie cestovania ľudí
-	spoločná mena euro bude prínosom pre cestovný ruch, osobitne pre turistov, budú poznať silu eura, ušetrí sa čas a výdavky spojené s výmenou peňazí
-	bezpečnosť cestovania a najmä kontrolných systémov v leteckej preprave
/ cestovnému ruchu sa bude dariť najmä tam, kde nebudú občianske nepokoje, vojna, terorizmus alebo ohrozené zdravie, nedostatočná hygiena, epidémie a pod /.
Tradičné postavenie v ponuke cestovného ruchu si zachová príroda, zdravie, oddych, turistika, prechádzky, kultúra a gastronómia. Do roku 2020 budú rozvoj cestovného ruchu ovplyvňovať nasledovné megatrendy:
-	prehlbujúca sa globalizácia a od nej závislá prosperita cieľových miest
-	využívanie nových informačných technológii v ponuke a distribúcii produktov
-	cieľové miesta sa presadia v konkurenčnom boji len vtedy, ak sa budú zameriavať na svoj imidž
-	rastúce preferencie účastníkov cestovného ruchu orientované na komfort, uľahčenie a zrýchlenie cestovania, dobrodružstvo, zdravie, ekológiu, poznávanie, kultúru, zábavu a rozptýlenie
-	vo svete bude dominovať snaha o získanie ázijského turistu.

4. Koncepcia marketingu , marketingové ciele a stratégie

Dosiahnutie plne rozvinutého konkurencieschopného trhu cestovného ruchu na Slovensku je strategický proces, ktorý nie je možné zabezpečiť v relatívne krátkom časovom období. Je to viacročný proces vyžadujúci podporu vlády Slovenskej republiky, nevládnych inštitúcií a organizácií, orgánov štátnej správy, územnej samosprávy a konštruktívnu spoluprácu všetkých zainteresovaných rezortov, regiónov, okresov, stredísk cestovného ruchu, miest a obcí a podnikateľov v Slovenskej republike.  Súčasný stupeň rozvoja vnútorného cestovného ruchu na Slovensku dokumentuje jeho zaostávanie. Na rozdiel od vývoja v Európe a v tranzitívnych štátoch strednej Európy výrazne zaostáva aktívny zahraničný cestovný ruch. Slovensko sa z hľadiska návštevnosti v súčasnosti podieľa 4% na medzinárodnom cestovnom ruchu v Európe a 2,4% vo svete.
Z hľadiska devízových príjmov je podiel Slovenska 0,22 % z príjmov z medzinárodného cestovného ruchu  a 0,11 % vo svete. Z vízie cestovného ruchu do roku 2020 vyplýva, že sa bude dynamicky vyvíjať aj v Európe, hoci už z uvádzaných dôvodov pomalšie ako v ostatnom svete. Je reálny predpoklad, že vzrastie aj podiel Slovenska na medzinárodnom cestovnom ruchu nielen v počte účastníkov, ale aj v objeme devízových príjmov. Permanentne však je nutné mať na zreteli, že rastie aj medzinárodná konkurencia. Pre naplnenie týchto predpokladov je nevyhnutné jednoznačné zaujatie miesta Slovenska na trhu cestovného ruchu ako značky v konkurenčnom prostredí, výber trhov a stratégií marketingového mixu.
Vzhľadom na uvedené, základným marketingovým cieľom cestovného ruchu na Slovensku musí byť:
-	vytvorenie predpokladov a podmienok pre zabezpečenie rastu aktívneho zahraničného cestovného ruchu z hľadiska návštevnosti a ekonomického prínosu
-	starostlivosť o pozitívny imidž Slovenska v zahraničí ako cieľovej krajiny cestovného ruchu
-	zvýšenie účasti domáceho obyvateľstva na cestovnom ruchu v štáte
-	marketingový výskum na existujúcich a potenciálnych trhoch a sprostredkovanie získaných informácií zainteresovaným subjektom.

5. Základné prvky marketingovej stratégie a propagácie cestovného ruchu Slovenska

5.1. Cieľové trhy
Marketingové aktivity je nevyhnutné diferencovať pre jednotlivé trhové skupiny. Tieto diferencované aktivity sú rámcovo rozpracované v „Marketingovej stratégii Slovenskej agentúry pre cestovný ruch na obdobie 2001 – 2006“.
Vychádzajúc z vykonaných analýz, je ako prioritné možné označiť strategické pôsobenie na dopytových trhoch v susedných štátoch, na ktoré pripadá najväčší trhový podiel. Vzhľadom na veľkosť a stupeň známosti Slovenska ako cieľovej krajiny cestovného ruchu bude nevyhnutné uplatňovať i stratégiu spoločného marketingu stredoeurópskych štátov          / CEFTA, V4 /, prípadne podunajských štátov, a tak dosiahnuť porovnateľný strategický efekt.

Počty návštevníkov SR z vybraných krajín,  počty prenocovaní za rok 2000 a počty obyvateľov

Štát	     Počet návštevníkov v tis.	     Počet prenocovaní v tis.	    Počet obyvateľov v mil.
A/ Susedné štáty		
Česká republika	 277,4				888,0				10, 3
Poľsko		201,1				 691,0				 38,7
Maďarsko		  59,3				191,5				 10,1
Ukrajina		  24,2				  92,7				 50,0
Rakúsko		  36,8				121,2				   8,9

B/ Iné štáty
Nemecko		155,1				884,6				 82,0
Ruská federácia	  30,9				  98,9				148,0
Taliansko		  28,1				  61,2				 57,6
Holandsko		  18,8				  55,1				 15,7
Anglicko		  19,1				  46,6				 59,2
Francúzsko		  16,1				  35,2				 58,9

Na základe analýz z hľadiska marketingových cieľov boli určené nasledovné trhové skupiny: 
1.	Česká republika, Maďarsko, Poľsko, Ukrajina ako základné trhy s vysokým trhovým podielom / spolu cca 50 % prenocovaní/ a možnosťou spoločného marketingu na tretích vzdialených trhoch / Amerika, Japonsko, Čína / i v rámci Európy
2.	Nemecko s vysokým trhovým podielom / cca. 25 % / ako rastúci trh s vysokým trhovým potenciálom, Rusko / cca. 3,9 % / prenocovaní ako dlhodobo rastúce trhy s veľkým trhovým potenciálom
3.	Holandsko, Francúzsko, Rakúsko, Taliansko a Veľká Británia, Bielorusko, pobaltské štáty, Juhoslávia, Izrael, arabský trh
4.	USA, Kanada, Japonsko a Čína s malým podielom, ale vysokým trhovým potenciálom
5.	domáce obyvateľstvo, podiel na využívaní kapacít ubytovacích zariadení  cca. 65 %. 

5.2.  Stratégia značky Slovenska ako cieľovej krajiny

Rozsiahla ponuka na medzinárodnom trhu cestovného ruchu,  možnosť zameniteľnosti ponuky dáva možnosť odlíšenia sa od ostatnej ponuky tvorbou vlastnej značky. Ponúkaný produkt so značkou získava na identite a utvára aj cenový priestor, v ktorom je konkurenčný. Značka vedie k posilneniu konkurenčnej schopnosti, vytvára konkurenčný a cenový tlak.
	V prebiehajúcich celosvetových trendoch globalizácie  sa cieľové miesta a ani regióny nebudú môcť presadiť na medzinárodnom trhu samostatne, pretože nemajú dostatočné finančné zdroje potrebné pre ich osobitnú propagáciu. Každý trh vyžaduje zvýšené náklady na vstup a udržanie sa na ňom. Preto je nevyhnutná koncentrácia ponuky a finančných zdrojov pod silnou značkou, ktorá sa dokáže presadiť  na konkurenčnom trhu.
Slovenská republika ako cieľová krajina cestovného ruchu sa dokáže presadiť na konkurenčnom medzinárodnom trhu len  spoločnou stratégiou značky „Slovensko“, pretože len táto značka môže vyžarovať príťažlivú silu, vyvolávať emócie  a tomu zodpovedajúci stupeň známosti. Preto za účelom razantného presadenia sa na konkurenčnom trhu sa javí   nevyhnutné,  vytvoriť značku pre Slovensko  ako cieľovej krajiny cestovného ruchu.
	Pre úspech značky cestovného ruchu bude dôležité, aby mala jednoznačné postavenie na trhu, na ktorom existujú rôzne značky regiónov a ponúk štátov. Značka musí byť jednoduchá a výstižná, musí asociovať krajinu, ktorú predstavuje. Základná značka môže mať viaceré samostatné značky charakteristické pre diferencované produkty alebo regióny.
	Miestne a regionálne združenia cestovného ruchu, podobne ako aj kompetentné  orgány štátnej správy a samosprávy, budú musieť rešpektovať zmysel a účel značky. Z tohto hľadiska sa od nich očakáva väčšia ochota spolupracovať pri tvorbe produktov a spolufinancovaní propagácie cestovného ruchu.

5.3. Stratégia produktu cestovného ruchu 

Z marketingových cieľov a poznania cieľových trhov vyplývajú aj produktové stratégie. Na základe vyhodnotenia ponuky územia, jeho vybavenosti a vývojových trendov v dopyte po cestovnom ruchu, analýzy predpokladov a možností uplatnenia Slovenska na medzinárodnom trhu, sú to predovšetkým:
-	horská turistika, letná turistika s ponukou voľnočasových aktivít, zimné horské športy, zjazdové lyžovanie s doplnkovými športovými, zábavnými relaxačnými aktivitami
-	mestský a kultúrny cestovný ruch, poznávacie formy orientované na históriu, kultúru a kongresový cestovný ruch, založený na unikátnom rozsahu pestrosti a koncentrácii historických pamiatok a s nimi spojenými kultúrnymi udalosťami
-	kúpeľný a zdravotný cestovný ruch v klasickej liečebnej podobe s kultúrno-spoločenskými službami a modernými princípmi zdravého spôsobu života
-	vidiecky cestovný ruch a agroturistika, poľovnícky cestovný ruch, cykloturizmus, založený na relatívne nezaťaženom území 
-	tematické trasy s charakteristickým obsahom / história, architektúra, historické remeslá, vinárstvo, pivovarníctvo, sklárstvo.../, v ponuke by nemala chýbať ani slovenská gastronómia a folklór.

Cieľom nositeľa štátnej propagácie Slovenskej agentúry pre cestovný ruch a subjektov cestovného ruchu bude zamerať úsilie na formovanie a tvorbu turistických produktov, na oslovenie nových skupín turistov, kde už agentúra pôsobí, oslovenie nových trhov, oslovenie solventnejších skupín turistov podľa segmentácie trhu, na predĺženie pobytu tranzitujúcich aspoň na krátke pobyty a pod.
Pre skonkretizovanie ponuky v určitom období a ľahšie zapojenie podnikateľskej sféry a ďalších subjektov do ich prezentácie v zahraničí budú pre budúce obdobie vytipované marketingové témy, ako napr. Slovenská gastronómia, Zdravá dovolenka, Architektúra na Slovensku, Ekológia v slovenskom turizme a pod., perspektívne  i s prihliadnutím na témy vyhlasované WTO.
Perspektívne bude nevyhnutné klásť dôraz a uplatňovať stratégiu špecializácie produktov pre vybrané cieľové skupiny, aby tým bolo posilnené  postavenie Slovenska na trhu. Musí sa uplatňovať diferencovaný marketing a klásť dôraz na osobitosti ponuky, rešpektovanie potrieb a želaní cieľových skupín a orientovať sa na zážitok, zdravie, poznávanie a zábavu. 

5.4. Stratégia komunikácie

Stratégia komunikácie je rozpracovaná v marketingovej stratégii Slovenskej agentúry pre cestovný ruch a v strategickom zámere pre spracovanie Koncepcie marketingu a štátnej propagácie cestovného ruchu Slovenska. Strategickým zámerom pre obdobie rokov
2002 – 2004 boli za účelom prehĺbenia doterajšej úrovne komunikácie navrhnuté nasledovné priority:
-	zriaďovanie a činnosť zahraničných zastúpení s  ťažiskom na zriaďovanie priamych zastúpení SACR
-	internetová prezentácia v rámci informačného systému medzinárodného cestovného ruchu
-	public relations
-	organizovanie workshopov
-	účasť na zahraničných veľtrhoch a výstavách.
Ťažiskom zlepšenia doterajšej úrovne komunikácie pre obdobie najbližších troch rokov  bude zriadenie zahraničných zastúpení Slovenskej agentúry pre cestovný ruch v súlade s predloženým návrhom Koncepcie budovania zahraničných zastúpení v spolupráci s existujúcimi OBEO a zvýšenie  dôrazu  na prehĺbenie informácií o Slovensku prostredníctvom internetových stránok SACR. 
V súlade s návrhom  Koncepcie budovania zahraničných zastúpení bude ťažisko činnosti orientované na sformulované krátkodobé a strednodobé ciele spočívajúce v prieskume príslušných zahraničných trhov cestovného ruchu a vytvorenie internetových stránok na jednotlivých zahraničných trhoch pod doménou „ Visit Slovakia“ a zabezpečenie výmeny informácií medzi SACR a zahraničnými zastúpeniami. 
Dôraz sa bude klásť na zintenzívnenie a rozšírenie počtu organizovaných  stretnutí slovenských a zahraničných subjektov cestovného ruchu - workshopov, v oblasti tlačenej propagácie a edičnej činnosti sa bude v období najbližších dvoch rokov uplatňovať princíp jednotnej vizuálnej prezentácie / corporate identity /. 
V dlhodobom horizonte za účelom dosiahnutia zvýšenej účinnosti tlačových materiálov na zahraničnú verejnosť pre každú krajinu, kde sa SACR zúčastní výstavy alebo zorganizuje akciu, SACR zabezpečí v rámci svojich finančných možností  vydanie jedného materiálu v miestnom jazyku. 
Oproti doterajšiemu stavu, v závislosti od výšky pridelených finančných prostriedkov, bude posilnené pôsobenie v elektronických médiách, v práci s verejnosťou, v publicite, účasti na veľtrhoch  cestovného ruchu a tematických veľtrhoch.
Slovenská agentúra pre cestovný ruch v súlade s vlastnou marketingovou stratégiou bude klásť dôraz najmä na nasledovné formy pôsobenia na zahraničných trhoch: 

a/  Národný stánok Slovenska - na vybraných veľtrhoch a výstavách najmä v susedných štátoch a v  ďalších štátoch zaradených do základnej teritoriálnej orientácie SACR.

b/  Spoločný stánok Strednej Európy - eventuálne štátov V 4 na vzdialenejších trhoch.

c/ Prezentácie Slovenska eventuálne Strednej Európy videofilmom, základnou informáciou, propagačnými materiálmi a distribúciou stručného informačného materiálu na tému: 
„Slovensko - krajina cestovného ruchu“ s uvedením kontaktov na spoluprácu.

d/  Workshopy a prezentácie pre odborníkov - stretnutia slovenských a zahraničných subjektov cestovného ruchu ako: cestovné kancelárie, regióny, hotely, profesijné zväzy za účelom prepojenia propagácie či prezentácie s priamymi obchodnými kontaktami
a rokovaniami. Túto formu je potrebné zintenzívniť a k doteraz poriadaným workshopom postupne pridávať ďalšie, prípadne pred workshopom uskutočniť prezentáciu pre odborníkov z oblasti cestovného ruchu zo zdrojovej krajiny /novinári z odborných periodík, rozhodujúci pracovníci subjektov cestovného ruchu/.

e/  Pozývanie zahraničných novinárov a televíznych a rozhlasových teamov na infocesty - články či relácie o Slovensku v zahraničných médiách sú dôveryhodnejšie /autormi sú domáci žurnalisti/ a majú väčší účinok ako iné formy. Vybrané noviny či časopisy vychádzajú v náklade niekoľko stotisíc výtlačkov, rozhlas či televíziu sledujú milióny obyvateľov. 

f/  Pozývanie zahraničných touroperátorov na infocesty - v záujme presadenia programov na Slovensku do ich katalógov vychádzajúcich v obrovskom náklade. 

g/ Presadzovanie zaradenia objektov, programov či regiónov do špecializovaných celoeurópskych zoznamov ako: Zoznam kempingov, SKIATLAS /lyžiarsky atlas/ a do katalógov rôznych iných záujmových organizácií.

h/ Usilovať o zaradenie Slovenska a vybraných ponúk regiónov či objektov do katalógov veľkých zahraničných touroperátorov. 

i/ Prospekty, časopisy, plagáty a pod. - tlačené propagačné a informačné materiály sú nevyhnutnou zložkou propagácie, keďže najmä po vyvolaní prvého záujmu sú potrebné bližšie informácie a uvedenie konkrétnych kontaktov. Prirodzenou požiadavkou sú jazykové mutácie v jazyku domácom na trhu určenia, výnimočne vo svetovom jazyku používanom na cieľovom trhu. 
            
j/ Internet – SACR bude naďalej šíriť informácie o Slovensku aj prostredníctvom najprogresívnejších foriem komunikácie: cez internet a webstránky SACR, ktoré budú obsahovať odkazy na jednotlivé profesijné zväzy a regionálne združenia cestovného ruchu.

k/  Iné formy pôsobenia  – prostredníctvom špecializovaných organizácií a zväzov 
v oblasti športu, kultúry, poľovníctva a pod.

Pre oslovenie trhových skupín bolo v marketingovej stratégii Slovenskej agentúry pre cestovný ruch sformulované  heslo – slogan, ktoré by malo vystihovať a charakterizovať Slovensko ako jedinečnú cieľovú krajinu cestovného ruchu. V marketingovej  stratégii Slovenskej agentúry pre cestovný ruch  na obdobie 2001 – 2006  bolo pre pôsobenie na trhoch zvolené heslo „ Slovensko – zelené srdce Európy “ a „ Malá krajina s veľkým srdcom“ .
Heslo by malo upútať pozornosť potenciálnych návštevníkov a vyvolať záujem o návštevu. Bude aj jednotiacim prvkom v rôznorodej ponuke produktov na trhu cestovného ruchu.
Z hľadiska podmienok Slovenska  bude zameraná propagácia najmä na nasledovné segmenty trhu:
1. 	mládež a študenti - je to perspektívna klientela pre budúcnosť /v prípade splnených očakávaní/. Produkty: zimné a letné pobyty v horách spojené so športom, turistika, poznávanie kultúry, histórie, spôsobu života
2. 	dôchodcovia z vyspelých štátov - majú dostatok finančných prostriedkov a času na cestovanie. Produkty : poznávanie,  zimné a letné rekreačné pobyty v horách a pri vode, liečebné pobyty
3. 	rodiny s deťmi - väčšinou im vyhovuje stav nášho produktu a postačujú im jednoduchšie ubytovacie kapacity /chaty, chalupy, penzióny/.  Produkty: zimné a letné pobyty v horách  a pri  vode, vidiecka turistika a agroturistika
4. 	krajania - slovenské komunity z Európy i zo zámoria /USA, Kanada, Južná Amerika, Austrália, Juhoafrická republika/ - využitie ciest za príbuznými na ďalšie aktivity počas pobytu. Produkty: poznávanie, rekreačné pobyty, liečenie v kúpeľoch
5. 	záujmové organizácie /kluby a združenia/ - lyžovanie, pešia turistika, cykloturistika, mototuristika, kemping a karavaning, jachting, surfovanie a vodné športy, milovníci prírody, kúpeľníctvo a žriedelníctvo, vidiecka turistika a agroturistika, poľovníctvo a rybárstvo, speleológia, milovníci kultúry, umeleckých a historických pamiatok, koncertov, folklóru, záujemcovia o technické diela,... 
6. 	aktívni športovci - produkty: športové sústredenia, tréningové a rekondičné pobyty vo vhodných zariadeniach a v prírodnom prostredí
7. 	subjekty organizujúce kongresy a incentívne cesty - sú to perspektívne formy cestovného ruchu vyžadujúce si však vysokú kvalitu služieb:
     a/ kongresy, konferencie, semináre s odbornou tematikou - produkt: vysokokvalitné služby  doplnené sprievodnými poznávacími  a kultúrnymi programami
     b/ incentívne /motivačné/ cesty - produkt: poznávanie, kultúra a pobyty v atraktívnom prostredí.
Slovensko môže v štátnej propagácii akcentovať najmä nasledovné silné stránky    svojich podmienok:
a/ zelená a zachovaná príroda – vyše 40 % plochy územia je pokryté lesmi
b/ rozmanitosť a pestrosť malebnej prírody na malom území
c/ rekreačné a oddychové pobyty priamo v srdci prírody – ideálne pre rodiny s deťmi
a domácimi zvieratami   
d/ rad horstiev s geomorfológiou veľmi vhodnou pre turistiku, lyžovanie, trekking, paragliding. Nad pásmom lesa sú široké horské lúky a oblé hrebene /Nízke Tatry, Malá a Veľká Fatra/. Rozsiahla sieť turistických chodníkov /vyše 13 000 km/, množstvo národných parkov (7)
e/ kultúrne pamiatky, pamiatkové územia, prírodné zvláštnosti zaradené do Zoznamu svetového dedičstva UNESCO /Banská Štiavnica, Spišský hrad a okolie, Vlkolínec, Bardejov, Slovenský kras s jaskyňami Domica, Gombasek, Aragonitová jaskyňa v Ochtinej, Dobšinská ľadová jaskyňa/
g/ unikátne bohatstvo podzemných krás. Slovensko má vyše 3 000 jaskýň, z toho 12 sprístupnených a hojne navštevovaných. Svetovou raritou je existencia všetkých 3 druhov jaskýň /kvapľová, ľadová a aragonitová/ v jednom regióne – Gemer
h/ bohatstvo vôd vhodných pre liečbu i areálov s termálnymi bazénmi vhodných pre rekreáciu. Veľké množstvo minerálnych vôd liečivých i stolových
i/ ľudová kultúra vo všetkých formách ako kroje, tance, spevy, zvyky, ľudová umelecká výroba
j/ rázovitá ľudová architektúra drevených stavieb zachovaných naživo v obciach i múzeách v prírode. Vzácne sú drevené kostolíky na východnom Slovensku a niektoré artikulárne evanjelické kostoly na strednom Slovensku – Svätý Kríž.
V rámci zvýšenia účinnosti propagácie Slovenska bude žiadúce zlepšiť kooperáciu jednotlivých rezortov, najmä špecializovaných organizácií v ich pôsobnosti, ktoré zabezpečujú propagačné aktivity jednotlivých rezortov. Kooperácia jednotlivých rezortov a špecializovaných organizácií najmä v pôsobnosti ministerstiev kultúry, dopravy,  školstva, zahraničných vecí, vnútra, regionálneho rozvoja a životného prostredia Slovenskej republiky sa výrazne prehĺbi formou vytvorenia stálej Koordinačnej komisie pre štátnu propagáciu cestovného ruchu pozostávajúcej z výkonných pracovníkov zabezpečujúcich propagačné aktivity jednotlivých rezortov. Zároveň by sa prehĺbila i súčasná úroveň spolupráce so zastupiteľskými úradmi Slovenskej republiky, Slovenskými inštitútmi a inštitúciami. 
Slovenská agentúra pre cestovný ruch v súlade s marketingovou stratégiou agentúry bude aktívne pôsobiť i na domácom trhu cestovného ruchu, najmä pri presadzovaní zaradenia regiónov, programov či subjektov do celoeurópskych zoznamov a ponúk do katalógov veľkých zahraničných touroperátorov. Dôležitá bude spolupráca jednotlivých regiónov navzájom.  Bude   nevyhnutné  riešiť otázky   propagácie  a  marketingu  a  zabezpečenia finančných prostriedkov, ktoré by pokrývali potreby jednotlivých regiónov Slovenska. 
Za tým účelom bude nevyhnutné vytvoriť základnú organizačnú sieť cestovného ruchu na Slovensku: 
-	koordinačné komisie cestovného ruchu v rámci VÚC a iných územnosprávnych orgánov
-	referáty, prípadne oddelenia cestovného ruchu v organizačných štruktúrach územnosprávnych orgánov
-	ucelený systém miestnych a regionálnych združení cestovného ruchu
-	sieť dobre vybavených a funkčných turistických informačných kancelárií ako zložiek miestnych združení cestovného ruchu
-	verejnoprospešné organizácie pre potrebné,  málo ziskové služby cestovného ruchu.
Na podporu rozvoja domáceho cestovného ruchu bude potrebné, aby Slovenská agentúra pre cestovný ruch v spolupráci s územnosprávnymi orgánmi a inými organizáciami realizovali:
-	metodické usmerňovanie pri vytváraní programov a materiálov štátnej propagácie v regionálnych a miestnych združeniach cestovného ruchu
-	vydávanie marketingového a informačného spravodajcu Slovenskej agentúry pre cestovný ruch, informačných materiálov iných rezortov alebo ich organizácií
-	spracovanie Kalendára podujatí v jednotlivých regiónoch
-	vyčlenenie osobitných prostriedkov v rámci rozpočtu Slovenskej agentúry pre cestovný ruch na podporu vydávania regionálnych sprievodcov a propagačných materiálov
-	prezentácie krajov a regiónov cestovného ruchu za účasti masmédií v Bratislave a iných mestách na Slovensku
-	pravidelné relácie o regiónoch a strediskách cestovného ruchu vo vybraných masmédiách ako:
- televízie
- rozhlasy
- týždenníky 
- špecializované časopisy 
- víkendové prílohy  denníkov
- regionálne masmédiá.
Perspektívne bude potrebné vo väčšej miere na realizáciu propagačných aktivít jednotlivých regiónov a celého Slovenska využívať Slovenské inštitúty. Ich výhodou je dobrá poloha v centrách hlavných miest, ľahká dostupnosť, dobrý vzťah s médiami, rôznorodosť programovej ponuky a pomerne nízka finančná náročnosť realizovaných akcií. 
Účinnejšej propagácii Slovenska výraznejšie  napomôže aj rozšírenie a prehĺbenie medzinárodnej  spolupráce  jednotlivých   domácich  združení,  profesijných  zväzov
a organizácií.
 
5.5.  Distribúcia – zahraničné zastúpenia

Zahraničné zastúpenia pre cestovný ruch sú podmienkou pre získanie členstva vo väčšine medzinárodných organizácií cestovného ruchu, čo výrazne napomáha propagácii členského štátu vo svete. Aj z tohto dôvodu je nevyhnutné vytvoriť zahraničné zastúpenia pre cestovný ruch aspoň v tých  štátoch, ktoré sú pre návštevnosť Slovenska rozhodujúce. Vzhľadom na štruktúru návštevnosti Slovenska z jednotlivých krajín tvoriacich i ťažiskový zdroj devízových príjmov z cestovného ruchu, je naliehavé v súlade s návrhom Koncepcie budovania zahraničných zastúpení v roku 2002 zriadiť zastúpenia pre cestovný ruch  vo Varšave,  Berlíne, Amsterdame, Budapešti, Paríži.
V roku 2003 v Rusku, na Ukrajine, v Taliansku, Rakúsku, Veľkej Británii, v pobaltských krajinách a v Juhoslávii. V tretej etape v roku 2004 zriadiť zahraničné zastúpenia v zámorských krajinách. Realizáciu a formy zastúpení naplňovať v závislosti od finančných prostriedkov s ťažiskom na vytváranie priamych zahraničných zastúpení Slovenskej agentúry pre cestovný ruch. Efektívne fungovanie zahraničných  zastúpení pre cestovný ruch výrazne prispeje k zlepšeniu distribúcie i komunikácie.
Vzhľadom na nedostatočné finančné zdroje obmedzujúce možnosti komunikácie na cieľových trhoch bude potrebné komplexne zabezpečovať rozsev slovenských propagačných materiálov. V dostatočnej miere treba zásobovať  propagačnými materiálmi Slovenské inštitúty, zastupiteľské úrady SR, subjekty a osobnosti verejného, športového a kultúrneho života. Bude vhodné priebežne dodávať propagačný materiál  o Slovensku aj na 
zastupiteľské úrady zahraničných štátov, medzinárodné organizácie na Slovensku, zahraničné zastúpenia pre ich pracovnú potrebu za účelom poskytnutia základných informácií o možnostiach cestovného ruchu v krajine ich pôsobenia.

5.6.	 Nositelia štátnej propagácie  a marketingu cestovného ruchu Slovenska

Za realizáciu marketingu štátu ako cieľového miesta cestovného ruchu sú zodpovedné národné organizácie cestovného ruchu. V Slovenskej republike to je Slovenská agentúra pre cestovný ruch. Tie sú zvyčajne financované vládou prostredníctvom štátneho rozpočtu. Z výskumu realizovaného v roku 1998 v rámci krajín OECD vyplynulo, že národné agentúry sú financované zo štátneho rozpočtu napr. v Írsku na 83%, Nemecku 81%, Holandsku 50%. Česká republika a Maďarsko ako jediné zahrnuté do výskumu boli financované na cca 90 % zo štátneho rozpočtu / príloha č.19, 20 /.
Úroveň cestovného ruchu, marketingové pôsobenie a jeho propagáciu ovplyvňuje viac vplyvov, ktoré sú v pôsobnosti iných rezortov.
Na vytváraní imidžu krajiny, na štátnej propagácii sa okrem národnej organizácie cestovného ruchu SACR u nás podieľajú:

5.6.1. Ústredné orgány štátnej správy Slovenskej republiky

1/ Ministerstvo zahraničných vecí – prostredníctvom zastupiteľských úradov Slovenskej republiky v zahraničí, konzulátov a prostredníctvom Slovenských inštitútov v zahraničí.
2/  Ministerstvo kultúry – prostredníctvom medzinárodných dohôd o kultúrnej spolupráci a aktivitami špecializovaných organizácií doma i v zahraničí, vytváraním podmienok pre ochranu kultúrneho dedičstva, pre činnosť kultúrnych zariadení / múzeá, galérie, divadlá / a pre organizovanie kultúrnych podujatí z oblasti profesionálnej i ľudovej kultúry prispieva k pozitívnemu vnímaniu Slovenska ako kultúrne vyspelej krajiny a zaujímavého cieľa cestovného ruchu.
3/ Ministerstvo pôdohospodárstva – formou finančnej podpory cez dotačnú politiku, ako aj prostredníctvom Štátnych lesov, Správy vodných tokov a ďalších podriadených organizácií vytvára dôležité podmienky pre cestovný ruch, najmä pre rozvoj agroturistiky a vidieckej turistiky.
4/ Ministerstvo dopravy, pôšt a  telekomunikácií – prostredníctvom medzinárodnej a vnútroštátnej dopravy vo všetkých formách / letecká, železničná, autobusová, automobilová, lodná /, ktorá je dôležitou súčasťou cestovného ruchu. Pre rozvoj slovenského cestovného ruchu má mimoriadny význam modernizácia ciest a železníc, skvalitňovanie služieb pre cestujúcich a budovanie diaľníc.
5/ Ministerstvo hospodárstva – ako ústredný orgán štátnej správy aj pre oblasť cestovného ruchu má osobitné postavenie najmä v oblasti uzatvárania medzinárodných zmlúv o cestovnom ruchu, spoluprácou s medzinárodnými organizáciami v oblasti cestovného ruchu, usmerňovaním obchodných oddelení zastupiteľských úradov v zahraničí, kombináciou podpory aktivít zahraničného obchodu a cestovného ruchu.
6/ Ministerstvo životného prostredia – prostredníctvom orgánov ochrany prírody, Štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky, Správy národných parkov a Správy slovenských jaskýň vytvára podmienky pre zachovanie neporušenej prírody, fauny a flóry.  
7/ Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja – ako ústredný orgán štátnej správy usmerňujúci tvorbu podmienok pre rozvoj regiónov Slovenska.
8/ Ministerstvo vnútra -  ako ústredný orgán štátnej správy usmerňujúci činnosť v regiónoch, a  celkovú bezpečnosť.
9/ Ministerstvo zdravotníctva – ako ústredný orgán štátnej správy usmerňujúci odbornú úroveň zdravotníckych služieb, využívanie prírodných liečivých zdrojov a prírodných minerálnych prameňov i v oblasti cestovného ruchu.
10/ Ministerstvo financií – ako rozhodujúci ústredný orgán štátnej správy usmerňujúci podmienky rozvoja a financovanie  cestovného ruchu.
11/ Ministerstvo školstva – ako ústredný orgán štátnej správy usmerňujúci odbornú úroveň prípravy na povolania v oblasti cestovného ruchu a služieb a pre oblasť športu.
12/ Štatistický úrad Slovenskej republiky – zabezpečujúci informácie nevyhnutné pre analýzu a sformulovanie stratégie cestovného ruchu.

5.6.2. Iné ústredné orgány a organizácie

1/ Slovenské združenie telesnej kultúry /SZTK/ - realizuje množstvo aktivít  doma i v zahraničí. Na propagáciu Slovenska majú významný vplyv najmä významné svetové, európske či medzinárodné akcie v športoch, ktoré sa odohrávajú v prírode, ako lyžovanie, kanoistika, jachting, surfing, turistika, cykloturistika, kempovanie, paragliding a pod.
Športové podujatia ako OH, ZOH, MS, ME, Svetový pohár  sú v centre pozornosti masmédií a sledujú ich priamo, či nepriamo milióny divákov. Preto vhodná kombinácia športových reportáží s ukážkami prírodného prostredia Slovenska bude mať mimoriadny propagačný význam. Pre cestovný ruch je významnou zložkou Klub slovenských turistov, ktorý zabezpečuje údržbu a značkovanie širokej siete turistických chodníkov na Slovensku.
2/ Slovenský rybársky a  poľovnícky zväz – disponujú širokou sieťou základných organizácií a poskytujú vyhľadávané služby. Bude potrebné tieto služby skvalitňovať a rozširovať a využívať ich  aj komerčne.
3/ Národný automotoklub Slovenskej republiky, Autoklub SR – informáciami, službami a technickou pomocou pre motoristov, predstavujúcich rozhodujúci podiel zahraničných návštevníkov Slovenska, je významnou súčasťou služieb pre motorizovaných účastníkov cestovného ruchu.
4/ Slovenská televízia a Slovenský rozhlas – môžu svojimi reláciami o regiónoch Slovenska, aktivitách cestovného ruchu, zaujímavostiach cestovného ruchu veľmi výrazne ovplyvňovať smerovanie zahraničných a domácich  turistov. Perspektívne bude potrebné prehĺbiť ich pôsobenie do zahraničia dohodami o vzájomnej výmene programov, seriálom prezentácií regiónov cestovného ruchu, pravidelným vysielaním Živej panorámy, snehových správ a pod.
5/ Iné organizácie – Matica slovenská, propagáciou Slovenska najmä pre Slovákov žijúcich v zahraničí, Slovenský olympijský výbor, Ústredie Sokola, Orol a pod.

5.6.3.  Územnosprávne orgány

Po reforme verejnej správy a postupnej decentralizácii budú predstavovať rozhodujúcu zložku rozvoja cestovného ruchu v regiónoch. Rozšírenými kompetenciami a zákonmi o združeniach cestovného ruchu miestnych i regionálnych i v oblasti cezhraničnej spolupráce budú hlavnou zložkou rozvoja a koordinácie aktivít v oblasti cestovného ruchu v regiónoch, mestách a obciach. Bude preto potrebné čo najskôr vytvoriť Koordinačné komisie cestovného ruchu pri územnosprávnych orgánoch a referáty cestovného ruchu v rámci ich aparátov. Po vytvorení podmienok pre získavanie finančných zdrojov budú môcť aktívne a intenzívne vstupovať aj do štátnej propagácie a marketingu doma i v zahraničí.

5.6.4.  Združenia a zväzy

1) ZMOS – Združenie miest a obcí Slovenska má významné postavenie v oblasti usmerňovania miest a obcí v záujme podpory rozvoja a koordinácie cestovného ruchu v regiónoch.
V procese uskutočňovania decentrlizácie a modernizácie verejnej správy a reálnom naplnení pôsobností vyšších územných celkov a iných územnosprávnych orgánov  význam pôsobenia a aktivít ZMOS-u vzrastie a mal by sa orientovať najmä na vytváranie nových miest aj v službách cestovného ruchu.
2) Profesijné zväzy a združenia subjektov cestovného ruchu ako: Zväz hotelov a reštaurácií, Slovenská asociácia cestovných kancelárií, Záujmové združenie lanoviek a vlekov, Asociácia informačných centier a ďalšie zastupujú širokú členskú základňu a sú preto dôležitými zložkami cestovného ruchu. Perspektívne bude potrebné postupne venovať viac pozornosti aktivitám v oblasti marketingu a štátnej propagácie Slovenska, a to samostatne  i v spolupráci so Slovenskou agentúrou pre cestovný ruch.

Koordinácia veľkého množstva organizácií a orgánov podieľajúcich sa na cestovnom ruchu si vyžaduje popri Rade pre cestovný ruch na MH SR vytvoriť operatívny orgán zložený zo zástupcov organizácií vykonávajúcich priamo propagačnú činnosť dotýkajúcu sa cestovného ruchu vo forme stálej Koordinačnej komisie pre štátnu propagáciu cestovného ruchu, na úrovni ministerstiev koordinujúcej aktivity jednotlivých rezortov.

6. Opatrenia na zvýšenie účinnosti marketingového pôsobenia a propagácie Slovenska

Vzhľadom na súčasný stav slovenského cestovného ruchu a stav v propagácii Slovenska a jeho regiónov, zohľadňujúc trendy vývoja cestovného ruchu v Európe a vo svete, za účelom postupného odstránenia zaostávania v marketingových aktivitách a propagácii Slovenska a postupného uplatňovania bežných marketingových nástrojov a propagácie štátu je potrebné vytvoriť voči nositeľovi štátnej propagácie finančné i organizačné predpoklady. 
Za účelom zlepšenia súčasného stavu v propagácii Slovenska, postupného uplatňovania marketingových nástrojov bez dodatočných finančných nárokov  navrhujeme  za účelom zvýšenia účinnosti propagácie Slovenska ako cieľovej krajiny cestovného ruchu  prijať nasledovné opatrenia: 

A/ Na úrovni rezortov

1/ Prostredníctvom Rady pre cestovný ruch  MH SR prehĺbiť zapojenie aktivít a činností iných rezortov do vytvárania obrazu Slovenska ako krajiny cestovného ruchu a vzájomne koordinovať aktivity.

Z: MH SR, MDPT SR, MK SR, MV RR SR, MP SR, MZ SR			T: trvale
     MŽP SR, MŠ SR

2/  Budovať zahraničné zastúpenia Slovenskej agentúry pre cestovný ruch /I. a II. etapu/, podľa schváleného programu v Marketingovej stratégii Slovenskej agentúry pre cestovný ruch. 

Z: MH SR, 					T: 31.12.2002
										T: 31.12.2003

3/ Postupne zjednodušiť vízový režim pre turistické cesty v rozsahu liberalizácie režimu a podmienok stanovených prístupovým procesom SR do EU, prehodnotiť vydávanie turistických víz na hraniciach.

Z: MZV SR, MH SR								T: od r. 2002

4/ Analyzovať možnosti širšieho a systematického využívania priestorov Slovenských inštitútov v zahraničí pre potreby cestovného ruchu a pripraviť dohodu o spolupráci.

Z: MH SR, MZV SR	 							T: 31.3.2002

5/ Koordinovať  rôzne aktivity v oblasti kultúry doma i v zahraničí s propagáciou cestovného ruchu na Slovensku a to najmä:
-	koordinovať kalendár folklórnych festivalov s  vylúčením termínových kolízií
-	v spolupráci so zriaďovateľmi preskúmať možnosti zabezpečenia návštev  múzeí, galérií a  jaskýň v letnej sezóne  aj v pondelok
-	vydať prierezové prospekty a videá v hlavných svetových jazykoch z rozpočtovej kapitoly MH SR zamerané na propagáciu kultúrneho a prírodného dedičstva a kultúrnych aktivít     
-	vystúpenia folklórnych a iných súborov v zahraničí využívať i na propagáciu slovenského cestovného ruchu / MH SR poskytne propagačné materiály a z prostriedkov svojej rozpočtovej kapitoly bude hradiť finančné náklady spojené s účasťou súborov a jednotlivých umelcov na špecializovaných podujatiach cestovného ruchu – výstavách cestovného ruchu /.  

Z:  MH SR, MK SR, VÚC						T: trvale

6/ Prerokovať možnosť vytvárania obrazu Slovenska ako krajiny cestovného ruchu prostredníctvom medzinárodnej dopravy, a to najmä:
-  inštalovaním fotografií turistických atraktivít vo vlakoch a na lodiach
-  premietaním vhodných videofilmov v diaľkových autobusoch a v lietadlách
-  doplnením informačných blokov na vybraných železničných staniciach veľkými
                farebnými printonmi s atraktivitami daného regiónu
-	podporou zriadenia medzinárodných autobusových liniek v zimnej sezóne na
trasách: Zakopané – Vysoké Tatry
		         Budapešť – Banská Bystrica – Donovaly        

Z: MDPT SR, MH SR, VÚC						T: od r. 2002 a trvale
	
7/ Rozšíriť ponuku pre zahraničných poľovníkov a rybárov v oblasti komerčne organizovaných poľovačiek a rybačky. Zjednodušiť možnosti získania krátkodobých rybárskych lístkov a podporiť zlepšením starostlivosti o poľovné revíry. 

Z: MP SR								T: 30.6.2002

8/ Vytvoriť stálu pracovnú skupinu zloženú zo zástupcov MH SR, MDPT SR, MZV SR, MK SR, MVRR SR, MP SR, MŠ SR, MZ SR, MŽP SR, ZMOS za účelom koordinácie aktivít v zahraničí a  zvýšenia návštevnosti Slovenska.

Z: MH SR,                                                                 		T: 31.3.2002 a trvale

9/ V rámci prípravy návrhu Štátneho rozpočtu SR uplatniť požiadavku zabezpečenia finančných prostriedkov účelovo určených  na podporu vydávania regionálnych sprievodcov cestovného ruchu.

Z: MH SR, MF SR, VÚC						T: každoročne

B/ Na úrovni VÚC a územnosprávnych orgánov

1/ Na všetkých VÚC vytvoriť podmienky pre podporu rozvoja cestovného ruchu najmä: 
      - vyčlenením primeraného objemu finančných prostriedkov na podporu propagácie        
         a prezentácií krajov doma i v zahraničí.

Z: VÚC								T: 30.9.2002

2/ Nadviazať, resp. prehĺbiť cezhraničnú spoluprácu v oblasti cestovného ruchu VÚC s regiónmi susedných štátov. 

Z: VÚC, MV RR SR, MV SR, obce					T: 30.9.2002

3/ Iniciovať vytváranie  regionálnych združení cestovného ruchu a usmerňovať rozvoj ich činností. Podporovať zvyšovanie návštevnosti samosprávneho kraja prostredníctvom združení cestovného ruchu, turisticko-informačných kancelárií, a to najmä: spracúvaním kalendárov podujatí, prezentáciami kraja doma i v zahraničí, ponukou prenájmu ubytovacích kapacít.

Z: VÚC								T: trvale

4/ Koordinovať aktivity subjektov cestovného ruchu, organizácií zriadených orgánmi samosprávy i organizácií zriadených ústrednými orgánmi štátnej správy pri vytváraní podmienok pre rozvoj cestovného ruchu na území daného samosprávneho kraja.

Z: VÚC, obce								T: trvale

5/ Organizovať prezentácie samosprávnych krajov a regiónov cestovného ruchu za účasti masmédií a cestovných kancelárií.
Z: VÚC, SACR, SACK						T: trvale

C/  Na úrovni iných orgánov a organizácií

1/ Podporovať, spolupracovať a rozvíjať súťaže Chotár roka / gestoruje MP SR / a Dedina roka / gestoruje MŽP SR / so zameraním na zveľadenie a skrášľovanie obcí, miest a samosprávnych krajov. Do súťaže zaradiť kritériá hygieny a čistoty.
 
Z:  VÚC, ZMOS, MP SR, MŽP SR					T: 31.12.2002

2/  Zriadiť  pripravovaný Zväz cestovného ruchu ako strešný orgán profesijných zväzov a združení, ako aj iných právnických a fyzických osôb,  pôsobiacich v cestovnom ruchu.

Z: SACK, ZHR, LAVEX						T: 31.3.2002

3/ Využívať  svetové a významné medzinárodné podujatia v oblasti športu a turistiky organizovaných na Slovensku i v zahraničí, kde sa zúčastňujú slovenskí športovci, ako najmä OH, ZOH, MS, ME s akcentom na športy realizované v prírodnom prostredí pre prezentáciu Slovenska ako krajiny cestovného ruchu a uzavrieť dohodu o spolupráci v tejto oblasti.

Z: SZTK, SACR							T: 31.3.2002

4/ Aktivizovať  a   rozšíriť  marketing  a  propagáciu  slovenských  liečebných  kúpeľov, kúpeľných miest  doma i v zahraničí.

Z: Zväz slov.lieč. kúpeľov a žriediel, ZMOS			T: trvale

5/ Prerokovať s televíziami a rozhlasmi, špecializovanými časopismi, denníkmi a týždenníkmi možnosti  systematického zapojenia sa do prezentácie Slovenska a propagácie jeho regiónov z hľadiska cestovného ruchu.

 Z: SACR								T: 31.3.2002

6/ Prehĺbiť a skvalitniť informácie o cestovnom ruchu najmä:
-	rozšírením Živej panorámy v STV o ďalšie strediská a vysielaním v pravidelnom čase   
-	postupným zriadením Informačných centier na hlavných hraničných priechodoch a informačných stredísk v chránených územiach za podpory Slovenskej agentúry pre cestovný ruch a príslušných vyšších územných celkov

-	skrátením intervalov pravidelného doplňovania a novelizovania informačných stránok o cestovnom ruchu v SR na internete.

   Z: SACR, STV, VÚC						   T: 30.9.2002
7/ Vyhlasovať pre jednotlivé roky tematické zamerania propagačných aktivít cestovného ruchu v Slovenskej republike.

Z: SACR								T: trvale 

8/ Realizovať marketingový výskum na trhoch strategicky významných pre návštevnosť Slovenska, získané poznatky a informácie využiť pri plánovaní propagačných aktivít a pri tvorbe produktu cestovného ruchu Slovenskej republiky, ako ich aj  poskytovať prostredníctvom profesijných združení a zväzov  podnikateľským subjektom.

Z: SACR								T: trvale

Makroekonomika
Príloha č. 1

Cestovný ruch
	zamestnanosť

							hrubý domáci produkt

							platobná bilancia štátu

							príjmy štátneho rozpočtu

							príjmy miestnych rozpočtov

							investičná činnosť

Sektorova prierezovosť	
									Príloha č.2		

Cestovný ruch

Nepriamy vplyv
Priamy vplyv	

Ubytovacie zariadenia					Stavebný priemysel
Stravovacie zariadenia					Výroba potravín
Cestovné kancelárie						Výroba nápojov
Turisticko-informačné centrá		                        Výroba doprav. prostriedkov
Letecká doprava						Výroba pohonných hmôt
Železničná doprava						Odevný priem., šport. potreby
Autobusová doprava					Komunikačná sieť
Prenájom automobilov					Platené služby obyv.
Čerpacie stanice						Predajná sieť
Taxislužba							Kultúra, vzdelávanie, por.
Autokluby							Poľnohospodárstvo
Bankové inštitúcie, zmenárne				Krajinotvorba
Múzeá
Divadlá
Kultúrne pamiatky
Zaujímavosti, prírodné, antropogénne, životné prostredie                                                                       
Propagačné materiály
Suveníry
Mapy, katalógy, tur. sprievodcovia
Športové zariadenia
Zábavné parky

Tabuľka príjazdov zahraničných návštevníkov do SR a výjazdov občanov SR do zahraničia za roky 1995 – 2000 / hraničná štatistika /
										Príloha č.3 
Ukazovateľ			1995      1996       1997        1998	 1999	      2000
AZCR /mil.osôb/		27,3	   33,1        31,7         32,7        30,8         28,8
PZCR /mil.osôb/		18,0        22,9        22,1         23,7        21,9         20,3
AZCR	/tempo rastu/		1           1,21          1,16         1,2          1,1           1,05
PZCR /tempo rastu/                1           1,27          1,23         1,32       1,22          1,13
Zdroj:ŠÚ SR

Tabuľka vývoja návštevnosti jednotlivých  krajov SR zahraničnými turistami
/podľa výkonov ubytovacích zariadení/
										Príloha č.4
Kraj		Výkony ubytovacích zariadení		Pomer využitia		Pomer priem.počtu
							lôžkovej kapacity 	prenocovaní krajov 
	 	Podiel počtu hostí    Podiel prenocovaní       krajov k priemeru SR  	k priem.počtu pre –
		/%/		      /%/					             	nocovaní v SR
	Spolu	 z toho       Spolu	  z toho            				Spolu	  z toho 		              	cudzinci      	  cudzinci				                cudzinci							      
Bratislavský	  20,1         28,0       11,1        16,2                          106,4                             55,3        58,3
Prešovský	  21,5         22,4       25,4        25,3                          119,3                           118,4      111,1
Žilinský		 16,8          18,7       18,1        19,4                          102,1                           105,3      102,8
Banskobystrický   12,4           7,3        15,9         8,1                          113,2                            126,3     108,3
Košický                  8,9           6,6         5,9         5,1                             42,5                              65,8        75,0
Trenčiansky            6,7           4,4         6,7         4,8                             89,3                            100,0      108,3
Trnavský                7,4           7,8       12,3        17,4                          138,9                             163,2      216,7
Nitriansky              6,2           4,8         4,6          3,7                            73,6                               71,1        77,8
Spolu za SR         100,0      100,0     100,0      100,0                         100,0                             100,0      100,0       
Zdroj: Ústav turizmu

Účasť obyvateľov SR na cestovnom ruchu /v mil./ 
								Príloha č. 5
Ukazovateľ/rok				   1996	     1997      1998      1999        2000
Priem.počet ciest obyv. SR v DCR		     11,1      13,7        9,8         9,9         10,0
Priem.počet ciest obyv.SR v PZCR		       2,9        2,8        2,1         2,4           2,0
Priem.počet ciest obyv.SR v DCR a PZCR        14        16,5      11,9        12,3        12,0
Podiel obyvateľov nad 18 r. zúčastňujúcich
sa cestovného ruchu / údaje v %  /                     77,8      79,6      68,7        81,2         82,5
Podiel obyvateľov nad 18 r. zúčastňujúcich
a domáceho cestovného ruchu /údaje v %/        77,8        79,6     68,7        79,2         78,9
Zdroj: Ústav turizmu	

Tabuľka  platobnej bilancie SR /v mil.USD/
										Príloha č. 6
											
Ukazovateľ/rok			1995 	  1996	    1997       1998	 1999	            2000
Vývoz				         8578,98  8831,98  9638,8   10666,8     10197,4       11869,5
Dovoz				         8806,5  11123,5  11719,8   12959,3     11300,5       12786,3
Saldo obch. bilancie                       -227,5   -1192,6  -2081,0    -2292,5      -1103,1         -916,8
Príjmy za služby          	         2376,2    2068,1   2171,4     2294,6        1993,8        2266,6
Výdavky za služby                        1835,8    2031,8   2096,0      2275          1844,8        1807,0
Saldo bilancie služieb                      540,4       36,3       75,4        19,6           148,9          439,3
z toho: príjmy  za
cestovný ruch                                   622,3     672,8      545,6      488,9          460,6           431,5
výdavky za cestovný ruch               320,4     482,8      438,9      474,6          339,4          295,3
Saldo cestovného ruchu                   301,9    190,0       106,7        14,3          121,2          136,2
Podiel salda cest. ruchu na		58,9%    524%      141,5%    73%           81,3%       31,0%
salde bilancie služieb
Zdroj: NBS

Podiel devízových príjmov z aktívneho CR na HDP  a exporte SR /v %/
										Príloha č. 7
Ukazovateľ/ rok		1995	     1996	1997         1998          1999           2000
Podiel na HDP 		 3,58           3,72          2,76          2,52           2,39        2,24
Podiel na exporte
tovarov       			7,49           7,63          5,70          4,6               4,5              3,6
Podiel na exporte
tovarov a služieb		5,6             6,1            4,6           3,7                3,8              3,1        
Zdroj: NBS 	

Účel dovolenkového pobytu na Slovensku
										Príloha č. 8
   Účel pobytu	podiel v %	
	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	
pobyt na horách	37,3	37,8	31,6	33,0	38,1	31,6	35,7	
pobyt pri vode	28,5	31,0	21,6	22,3	27,7	23,2	18,4	
liečebný pobyt	6,0	7,8	10,0	10,2	9,4	14,4	18,0	
návšteva príbuz.	13,5	10,7	12,3	16,1	13,0	12,5	15,8	
pobyt na vidieku	3,5	5,0	12,3	8,6	5,6	6,7	4,9	
kombin. pobyt	4,2	3,8	4,6	4,8	2,6	4,4	4,0	
okružné cesty	1,2	1,0	0,9	0,8	1,0	1,1	1,7	
mestský turizmus	2,7	2,3	1,9	3,0	1,8	3,2	1,5	
iný typ	3,0	0,6	4,8	1,3	0,8	2,9	1,7	
Zdroj: Ústav turizmu 

Miesto dovolenkového pobytu domáceho obyvateľstva na Slovensku
										Príloha č. 9
Miesto	podiel obyvateľov v %	
	1995	1996	1997	1998	1999	2000	
Vysoké Tatry	22,9	16,4	19,2	21,3	22,1	24,1	
Považie	9,8	7,7	7,9	7,5	9,1	12,3	
Nízke Tatry	7,0	7,5	9,2	9,0	7,2	8,2	
Podunajsko	9,5	7,3	6,5	8,3	9,9	6,7	
Krup.-ipeľ.obl.	6,1	5,2	6,4	4,2	5,0	5,6	
Dolný Zemplín	6,3	6,0	5,0	7,7	5,4	5,0	
Liptov	5,9	-	4,5	-	4,1	3,7	
Ponitrie	3,2	5,8	-	6,3	3,1	3,7	
Spiš	-	-	-	3,8	1,5	3,2	
Bratislava	4,2	3,5	-	-	2,9	3,0	
Záhorie	-	5,0	-	-	1,7	3,0	
Orava	3,4	-	6,4	-	3,9	2,8	
Košice a okolie	-	-	-	-	3,3	2,8	
Šariš	-	4,8	3,8	4,0	4,8	2,5	
Gemer	-	4,4	-	-	3,5	2,4	
Pohronie	-	-	3,5	3,1	2,7	2,4	
Horný Zemplín	3,6	-	3,5	5,5	-	-	
Ostatné	21,3	26,4	24,1	19,0	21,7	8,5	
Zdroj: Ústav turizmu 

Počty návštevníkov SR v ubytovacích zariadeniach z vybraných krajín za rok 2000
											Príloha č.10
Štát	Počet návštevníkov v tis.	
Česká republika	277,4	
Poľsko	201,1	
Nemecko	155,1	
Maďarsko	59,3	
Rakúsko	36,8	
Ruská federácia	30,9	
Taliansko	28,1	
Ukrajina	24,2	
Holandsko	18,8	
Zdroj: ŠÚ SR

Typy návštevníkov/ typy ciest
(celý súbor, t.j. netranzitní aj tranzitní)
										Príloha č. 11
návštevníci - typy	zastúpenie (v % )	
	február	júl	október	rok 1999	
tranzitní	20,3	27,5	23,7	24,0	
jednodňoví netranzitní	32,2	30,1	38,8	35,2	
krátkodobí (2-3 dni)	21,5	16,1	20,9	19,7	
dlhodobí (4 a viac dní)	26,0	26,3	16,6	21,0	
spolu netranzitných	79,7	72,5	76,3	76,0	
spolu všetkých	100,0	100,0	100,0	100,0	
Zdroj: Ústav turizmu

Skladba netranzitných návštevníkov podľa ich vysielajúcej krajiny
										Príloha č. 12
Vysielajúca krajina	zastúpenie ( v % )	
	február	júl	október	rok 1999	
Česká republika	39,2	41,2	39,2	39,7	
Poľsko	16,1	15,5	14,9	15,3	
Maďarsko	13,8	14,2	14,4	14,2	
Nemecko	10,6	8,5	11,5	10,5	
Ukrajina	7,3	6,9	7,9	7,5	
Rakúsko	6,3	4,6	5,8	5,6	
Holandsko	6,6	1,9	1,2	1,3	
Taliansko	1,4	1,4	1,0	1,9	
Belgicko	1,3	1,3	1,4	1,4	
Dánsko	1,0	1,0	1,3	1,2	
Švajčiarsko	1,5	1,2	1,5	1,4	
Francúzsko	1,5	1,7	1,4	1,5	
Švédsko	1,1	1,2	1,2	1,2	
Veľká Británia	1,0	1,9	1,1	1,5	
Slovinsko	1,0	1,2	1,1	1,1	
Chorvátsko	1,5	1,3	1,2	1,3	
Bulharsko	1,2	1,0	1,0	1,0	
Rumunsko	1,0	1,0	1,1	1,1	
Grécko	1,1	1,0	1,0	1,0	
Rusko	1,3	1,8	1,3	1,4	
Japonsko	1,0	1,1	1,5	1,3	
USA	1,3	1,7	1,4	1,5	
Kanada	1,0	1,1	1,1	1,1	
Fínsko	1,0	1,0	1,1	1,1	
Španielsko	1,1	1,0	1,0	1,0	
Juhoslávia	1,1	1,0	1,1	1,1	
Litva	1,3	2,4	1,0	1,7	
Brazília	1,1	2,0	1,0	1,0	
Nórsko	1,1	2,0	1,1	1,1	
Vietnam	1,1	2,0	1,0	1,0	
Izrael	1,1	2,0	1,1	1,1	
Spolu	100 %	100 %	100 %	100 %	
Zdroj: Ústav turizmu

Zahraniční návštevníci v roku 1999 (vrátane tranzitných) podľa vysielajúcej krajiny: priemerná dĺžka pobytu. (Iba početne zastúpenejšie krajiny)
										Príloha č. 13
Vysielajúca krajina	priemerná dĺžka pobytu ( v dňoch )	
	február	júl	október	rok 1999	
Nemecko	4,9	3,6	4,1	4,1	
Česká republika	3,0	3,6	2,6	2,9	
Poľsko	3,2	3,4	1,8	2,5	
Ukrajina	2,2	1,9	1,4	1,7	
Rakúsko	1,7	1,7	1,5	1,6	
Maďarsko	2,1	1,7	1,5	1,6	
ostatné spolu	4,1	3,7	3,1	3,5	
Zdroj: Ústav turizmu  

Podiel jednotlivých vysielajúcich krajín na celkovom objeme tu strávených dní zahraničných návštevníkov (vrátane tranzitných)
										Príloha č. 14
Vysielajúca krajina	podiel na celkovom objeme „turistodní“ (v % )	
	február	júl	október	rok 1999	
Česká republika	33,6	37,6	33,7	34,7	
Nemecko	21,3	19,5	30,0	25,5	
Poľsko	15,6	16,6	9,9	12,8	
Maďarsko	9,9	6,7	8,5	8,3	
Ukrajina	4,6	3,7	3,8	3,9	
Rakúsko	4,0	2,3	4,3	3,7	
ostatné	11,1	13,7	9,8	11,1	
spolu	100,0	100,0	100,0	100,0	
Zdroj: Ústav turizmu

Charakter (účel) návštevy – zastúpenie účelov medzi odpoveďami návštevníkov 
(celý súbor)
										Príloha č. 15
Charakter (účel) návštevy	% odpovedí medzi návštevníkmi	
	február	júl	október	rok 1999	
pracovná cesta	24,6	16,5	27,6	24,1	
tranzit	20,3	27,6	23,7	24,1	
návšteva rodiny/známych	15,1	17,3	18,3	17,4	
nákupná turistika	10,7	8,5	12,1	10,9	
rekreačný pobyt (okrem lyž.)	3,3	18,2	7,8	9,7	
kultúrno-poznávací turizmus	5,5	10,6	7,6	8,0	
lyžovanie	17,4	10,0	10,0	3,5	
liečebný pobyt	3,1	1,3	2,9	2,5	
spolu	100,0	100,0	100,0	100,0	
Zdroj: Ústav turizmu

Charakter (účel) návštevy medzi hosťami z jednotlivých vysielajúcich krajín
- zastúpenie účelov medzi odpoveďami návštevníkov ( v % )
										Príloha č. 16
Charakter (účel)
návštevy	ČR	Poľ.	Rak.	Maď.	Ukr.	Nem.	
pracovná cesta	42,4	9,7	22,9	14,8	27,9	9,5	
tranzit	8,4	19,9	31,8	22,1	12,5	52,3	
návšteva rodiny/ známych	25,8	7,1	18,0	24,0	19,4	8,2	
nákupná turistika	4,8	18,5	20,8	20,5	29,4	1,0	
rekreačný pobyt (okrem lyž.)	9,0	14,5	2,8	6,2	2,6	14,5	
kultúrno-poznávací turizmus	4,6	21,2	2,1	7,9	5,7	3,6	
lyžovanie	3,6	5,7	-	2,9	1,7	4,5	
liečebný pobyt	1,4	3,4	1,6	1,8	1,7	6,4	
Zdroj: Ústav turizmu

Predchádzajúce cesty na Slovensko podľa vysielajúcich krajín
(najpočetnejšie zastúpené krajiny) (v %)
									Príloha č. 17
Vysielajúca krajina	nikdy	raz	viackrát	
Česká republika	2,1	3,3	94,6	
Poľsko	14,7	13,8	71,5	
Rakúsko	5,0	13,2	81,8	
Maďarsko	6,0	6,7	87,4	
Ukrajina	4,5	7,4	88,1	
Nemecko	27,9	13,1	59,0	
iné	41,5	20,5	37,9	
Zdroj: Ústav turizmu

Zahraniční návštevníci (celý súbor): ústredné navštívené oblasti
										Príloha č. 18
Ústredné navštívené miesto
( oblasť )	% odpovedí	
	február	júl	október	rok 1999	
Bratislava	23,3	18,3	19,2	19,8	
Vysoké Tatry	12,6	10,9	11,0	11,3	
Považie	7,9	9,5	9,7	9,3	
Podunajsko	9,4	8,9	8,6	8,8	
Orava	6,9	6,8	7,5	7,2	
Nízke Tatry	6,5	5,1	5,1	5,4	
okolie Trnavy	4,2	3,2	5,2	4,5	
Dolný Zemplín	3,9	4,4	4,1	4,1	
Košice	2,8	4,5	4,2	4,0	
Kysuce	5,6	3,3	3,4	3,8	
Ponitrie	1,9	4,0	3,9	3,5	
Pohronie	1,2	2,3	3,7	2,8	
Liptov	2,6	4,3	2,1	2,8	
Záhorie	2,2	3,3	2,8	2,8	
Krupinsko-ipeľská oblasť	2,1	2,5	1,4	1,8	
Turiec	1,4	2,1	1,5	1,6	
Šariš	2,2	1,7	1,4	1,6	
Malé Karpaty	1,0	1,7	2,3	1,6	
Horný Zemplín	1,4	1,4	1,5	1,3	
Gemer	1,7	1,7	1,3	1,8	
okolie Košíc	1,2	1,2	1,7	1,5	
Pieniny	1,6	1,2	1,1	1,2	
Spiš	1,2	1,5	1,1	1,2	
spolu	100 %	100 %	100 %	100 %	
Zdroj: Ústav turizmu

Rozpočet agentúr cestovného ruchu 
										Príloha č. 19
Agentúra						  Rozpočet v roku 2000 / v mil. Sk /
Schweiz Tourismus  /ST/						1 200
Österrreich Werbung /OW/						2 000
Magyar Turizmus /MT/						   988
Česká centrála cestovného ruchu /ČCCR/				   161
Slovenská agentúra pre cestovný ruch /SACR/			     40
Zdroj: Národný program rozvoja cestovného ruchu SR

Právna forma a financovanie agentúr cestovného ruchu
										Príloha č. 20
Agentúra		Právna forma			Forma financovania
ST			Združenie			Príspevok zo štátneho rozpočtu	66%
							Príspevky členov a partnerov		33%
							Iné príjmy				  1%
OW			Združenie			Príspevok zo štátneho rozpočtu	60%
							Príspevky od spolkových krajín	20%
							Príspevok od hospodárskej komory	20%
MT			Akciová spoločnosť		Štátny rozpočet			90%
							Príspevky partnerov a
							vlastná činnosť			10%
ČCCR			Štátna príspevková		Štátny rozpočet	 		90%
			organizácia			Príspevky partnerov a
							vlastná činnosť			10%
SACR			Štátna príspevková		Štátny rozpočet			90%
			organizácia			Príspevky partnerov a
							vlastná činnosť podľa štatútu		10%

Zdroj: Štatút ČCCR, Schweiz Tourismus – výročná správa 1997, Österreich Werbung – výročná správa 1997