Príloha B

Štátny zdravotný dozor
(MZ SR)

Zdroj údajov: Úrad verejného zdravotníctva SR 

Informácia o stave ochrany zdravia pri práci, vývoji chorôb z povolania
a iných poškodení zdravia z práce za rok 2005

Štátny zdravotný dozor v oblasti ochrany zdravia pri práci
Štátny zdravotný dozor (ŠZD) v oblasti ochrany zdravia vrátane ochrany zdravia pri práci v r. 2005 vykonávali v zmysle § 18 zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov orgány na ochranu zdravia, ktorými sú Ministerstvo zdravotníctva SR a Úrad verejného zdravotníctva SR (ÚVZ SR) s celoslovenskou pôsobnosťou a 36 regionálnych úradov verejného zdravotníctva (RÚVZ) s definovanou územnou pôsobnosťou v regiónoch.
Orgány na ochranu zdravia systematicky dozerali ako sú zo strany zamestnávateľov plnené povinnosti v oblasti ochrany zdravia zamestnancov, vyplývajúce z cit. zákona a zo všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie. Ďalej dozerali na plnenie nariadených opatrení na predchádzanie vzniku ochorení podmienených prácou a na obmedzenie ich výskytu. Pri výkone ŠZD na pracoviskách orgány na ochranu zdravia zisťovali a objektivizovali nedostatky a v rozsahu svojej pôsobnosti vydávali pokyny na ich odstránenie a ukladali sankcie. Úrady verejného zdravotníctva plnili aj špecializované úlohy zamerané na sledovanie zdravotného stavu zamestnancov vo vzťahu k pracovným podmienkam.
Personálne obsadenie odborov preventívneho pracovného lekárstva ÚVZ SR a RÚVZ v SR podľa krajov je uvedené v tab. č. 11. 
Orgány na ochranu zdravia pri výkone ŠZD nad zdravými pracovnými podmienkami koordinovali svoju činnosť s orgánmi inšpekcie práce. Cieľom bolo, aby sa efektívne uplatnili odborné kompetencie obidvoch dozorných orgánov. 

Charakteristika cieľov, úloh a priorít ŠZD v r. 2005
RÚVZ v SR v oblasti ochrany zdravia pri práci vykonávali ŠZD, ktorý je špecializovanou  inšpekčnou činnosťou zameranou na špecifické riziká vplyvu práce, pracovných podmienok a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov.
V rámci ŠZD orgány na ochranu zdravia sledovali plnenie opatrení na ochranu zdravia pred nepriaznivými účinkami fyzikálnych faktorov v pracovnom prostredí, najmä hluku, vibrácií, ionizujúceho a neionizujúceho žiarenia, nevyhovujúcej tepelno-vlhkostnej mikroklímy a nevyhovujúceho osvetlenia zo strany zamestnávateľov. Najvýznamnejším z fyzikálnych faktorov v pracovnom prostredí  z hľadiska počtu exponovaných zamestnancov bol nadmerný hluk.
Na pracoviskách s výskytom chemických faktorov bol ŠZD zameraný na zaobchádzanie s jedovatými a veľmi jedovatými chemickými látkami a prípravkami, najmä na ich skladovanie vrátane spôsobu evidencie, odbornú spôsobilosť zamestnancov a manipuláciu s nimi, vypracovanie posudkov o riziku a prevádzkových poriadkov a na zabezpečenie preventívnej zdravotnej starostlivosti o zamestnancov. Osobitná pozornosť bola venovaná poľnohospodárskym organizáciám najmä pred začatím postrekovacích prác, so zameraním na zaobchádzanie s prípravkami na ochranu rastlín, likvidáciu obalov a nespotrebovaných zvyškov prípravkov na ochranu rastlín. Previerky boli vykonané aj v maloobchodných a veľkoobchodných predajniach so zameraním na predaj povolených prípravkov na ochranu rastlín, v chemických laboratóriách  a v lekárňach s individuálnou prípravou liečivých prípravkov (tab. č. 2). 
U fyzikálnych a chemických faktorov sa RÚVZ v SR osobitne zameriavali na dozor nad dodržiavaním najvyšších prípustných hodnôt škodlivých faktorov práce a pracovného prostredia zo strany zamestnávateľov a na vybraných pracoviskách vykonávali v rámci ŠZD ich objektivizáciu.
	Veľmi dôležitou oblasťou z hľadiska ochrany zdravia, na ktorú sa sústreďoval výkon ŠZD, boli pracoviská, kde boli zamestnanci vystavení pôsobeniu dokázaných alebo pravdepodobných karcinogénnych a mutagénnych faktorov a pracoviská, kde sa vyskytovali pracovné procesy s rizikom chemickej karcinogenity. Najpočetnejšou skupinou zamestnancov vystavenou týmto faktorom boli zamestnanci v zdravotníckych zariadeniach, ktorí pripravovali alebo aplikovali cytostatiká, ďalej zamestnanci, ktorí pracovali pri koksárenskom spracovaní čierneho uhlia a zamestnanci, ktorí vykonávali búracie práce v budovách a na stavbách, kde sa vyskytovali materiály s obsahom azbestu. U vybraných profesií exponovaných týmto faktorom sa vykonával biologický monitoring.
	Ďalšou významnou skupinou pracovísk, na ktorú sa orgány na ochranu zdravia  pri výkone ŠZD zamerali, boli pracoviská s výskytom biologických faktorov, najmä zdravotnícke a veterinárne zariadenia, laboratórne pracoviská, čistiarne odpadových vôd a pracoviská zneškodňovania odpadov. Ďalej sledovali pracovné podmienky aj na pracoviskách náročných z hľadiska fyzickej, psychickej a senzorickej záťaže zamestnancov, osobitne na pracoviskách so zobrazovacími jednotkami a pri práci s bremenami.
Najväčšiu pozornosť venovali orgány na ochranu zdravia sledovaniu a hodnoteniu vystavenia zamestnancov fyzikálnym, chemickým a biologickým faktorom pri výkone rizikových prác, t.j. prác, pri ktorých je zvýšené nebezpečenstvo vzniku chorôb z povolania, profesionálnych otráv alebo iných poškodení zdravia z práce. U väčšiny zamestnancov išlo o kombinovanú expozíciu viacerým rizikovým faktorom. Orgány na ochranu zdravia zamestnávateľom nariaďovali vykonať účinné ochranné a preventívne opatrenia na odstránenie rizika alebo na jeho zníženie na čo najnižšiu možnú mieru vrátane zabezpečenia cielených lekárskych preventívnych prehliadok zamestnancov.
Súčasťou ŠZD bolo aj prešetrovanie podmienok pre vznik profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania a posudzovanie opatrení vykonávaných zamestnávateľmi na obmedzenie výskytu chorôb z povolania. Pri zisťovaní príčin vzniku profesionálnych poškodení zdravia orgány na ochranu zdravia úzko spolupracovali s klinickou zložkou pracovného lekárstva a s lekármi prvého kontaktu, vykonávajúcimi závodnú preventívnu zdravotnú starostlivosť.
Súčasťou dozoru na všetkých pracoviskách bolo aj sledovanie plnenia hygienických, resp. zdravotných požiadaviek na pracovné priestory, osvetlenie, vetranie, vykurovanie, zásobovanie pitnou a úžitkovou vodou a vybavenie pracovísk zariadeniami na osobnú hygienu. 

Kontrolované subjekty
	Orgány na ochranu zdravia v SR v r. 2005 vykonali ŠZD v 17 173 subjektoch (tab. č. 6), najviac u fyzických osôb oprávnených na podnikanie s počtom zamestnancov do 9 a u právnických subjektov s počtom zamestnancov do 49.

Výsledky dozornej činnosti orgánov na ochranu zdravia
	V rámci ŠZD bolo vydaných 12 205 posudkov orgánov na ochranu zdravia v zmysle § 27 zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. (tab. č. 1). Viac ako polovica  rozhodnutí sa týkala nariadení a opatrení  pred uvedením pracovísk do prevádzky a uvedenia objektov alebo stavieb do užívania. Ich súčasťou bolo aj posudzovanie prevádzkových poriadkov predkladaných zamestnávateľmi. 
	V rámci ŠZD nad ochranou zdravia pri práci bolo vykonaných 20 751 previerok (tab. č. 3), na objektivizáciu chemických, fyzikálnych a biologických faktorov bolo v pracovnom prostredí uskutočnených 21 373 meraní (resp. vyšetrených vzoriek), v rámci ktorých bolo sledovaných 53 883 ukazovateľov a vykonaných 309 123 analýz sledovaných faktorov (tab. č. 4). Objektivizáciu faktorov v pracovnom prostredí realizovali pracovníci odborov preventívneho pracovného lekárstva v spolupráci s laboratórnymi pracoviskami, vrátane pracovísk na objektivizáciu fyzikálnych faktorov, ktoré boli v r. 2005 v desiatich RÚVZ. 

Najzávažnejšie zistenia orgánov na ochranu zdravia pri výkone ŠZD
V r. 2005 pokračoval trend minulých rokov v zmysle reštrukturalizácie veľkých podnikov a ich rozčleňovanie na menšie prevádzky. V niektorých prípadoch priniesol celý rad pozitívnych zmien vstup zahraničných investorov. Za priaznivé je možné považovať  budovanie priemyselných parkov a koncentrovanie priemyselnej výroby na okraji, resp. mimo územia  sídel, čo viedlo k znižovaniu záťaže obyvateľstva a ich životného prostredia zdraviu škodlivými faktormi. Novovybudované objekty, ktoré boli projektované so zameraním na určitý typ výroby, obvykle spĺňali požiadavky na ochranu zdravia zamestnancov.  K pozitívam patril aj dovoz nových, moderných technológií, ktoré prispeli k zníženiu expozície zamestnancov a tiež zo strany zamestnávateľov lepšia znalosť súčasných trendov v ochrane zdravia zamestnancov. Na druhej strane niektoré zahraničné investície priniesli aj negatíva. Medzi ne patril napr. dovoz už použitých technológií, iné spôsoby práce používané v krajinách zahraničných investorov, vrátane odlišných pracovných podmienok a kultúry práce.
 Častým javom bolo začatie prevádzkovania, resp. rozširovanie činnosti už existujúcich prevádzok bez súhlasu orgánov na ochranu zdravia. Vo  firmách sa kládli vyššie nároky na produktivitu práce, často na úkor zdravia zamestnancov, napr. zamestnanci boli vystavení nadmernej fyzickej záťaži, vykonávali prácu pod časovým tlakom a psychickým tlakom z obavy zo straty zamestnania jednak pre chyby v práci, ale aj pre absencie z dôvodu práceneschopnosti. Bol zrejmý rozdiel medzi prevádzkami, ktoré začínali svoju činnosť v nových, účelových objektoch a prevádzkami, ktoré sa nachádzali v starších objektoch. Úroveň starostlivosti o zdravie zamestnancov a vytváranie zdravých pracovných podmienok,  boli do veľkej miery závislé aj od ekonomickej situácie zamestnávateľov. V prosperujúcich podnikoch bola úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov pri práci vyššia, nakoľko sa na túto oblasť vyčleňuje viac finančných prostriedkov, kým v podnikoch s ekonomickými problémami sa stala prvoradou predovšetkým otázka zisku. 
Problémom boli aj malé a stredné prevádzky, ktoré vykonávali  činnosť v prenajatých, neúčelových  priestoroch. Mnohé z nich začali prevádzku bez súhlasného posudku príslušného orgánu na ochranu zdravia, takže o ich existencii sa orgán dozoru dozvedel len pri náhodnej kontrole, na základe sťažnosti, oznámenia alebo dokonca až pri prešetrovaní podozrenia na chorobu z povolania.  
Ďalším problémom bolo aj nízke právne vedomie zamestnávateľov. Predovšetkým malí a strední podnikatelia nepoznali legislatívu, ktorá  súvisí s ochranou zdravia pri práci a z ekonomických dôvodov si nemohli dovoliť zmluvne kontrahovať subjekt, ktorý by za nich riešil situácie v tejto oblasti. S nízkou úrovňou právneho vedomia súviseli aj pretrvávajúce nedostatky pri vypracovávaní posudkov o riziku  a prevádzkových poriadkov. Orgány na ochranu zdravia pri výkone ŠZD opakovane zisťovali, že tieto u kontrolovaných subjektov chýbali alebo boli vypracované na nedostatočnej úrovni. 
Pretrvávajúcim problémom bola aj ochrana zdravia pri práci samostatne zárobkovo činných osôb (živnostníkov). Svoju činnosť často vykonávali bez súhlasného posudku orgánov na ochranu zdravia, ich práca nebola vyhlásená ako riziková ani pri prekročení najvyšších prípustných hodnôt škodlivých faktorov pracovného prostredia, k dispozícii neboli ani výsledky objektivizácie ich skutočnej expozície a nezúčastňovali sa lekárskych preventívnych prehliadok. Z neznalosti  alebo z ekonomických dôvodov aj vedome prekračovali najvyššiu prípustnú expozíciu a nedodržiavali požiadavky na ochranu zdravia. Situácia v tejto oblasti bola o to vážnejšia, že čoraz viac podnikateľov prepúšťalo svojich stálych zamestnancov a objednávalo si práce dodávateľským spôsobom u samostatne zárobkovo činných osôb so živnostenským listom, často bez toho, aby ich informovali o situácii na pracovisku, o  rizikách spojených s výkonom práce a s expozíciou faktorom práce a pracovného prostredia. Obdobná sitácia bola zistená aj u súkromne hospodáriacich roľníkov a u osôb pracujúcich v lesnom hospodárstve (napr. u pilčíkov).
Za priaznivý trend v poľnohospodárstve možno považovať, že viaceré poľnohospodárske podniky si zabezpečovali aplikáciu agrochemikálií dodávateľským spôsobom u špecializovaných firiem, čím kleslo množstvo skladovaných a používaných chemikálií a zároveň sa znížil aj počet exponovaných zamestnancov. Nedostatky pretrvávali pri skladovaní a likvidácii starých alebo nepotrebných chemikálií, ktoré sa z dôvodu nevyhovujúceho skladovania stávali potenciálnym zdrojom rizika pre životné prostredie.
	U väčšiny živnostníkov  pracujúcich v lesnom hospodárstve bola práca spojená so zvýšenou fyzickou záťažou, nekontrolovateľným režimom práce a  odpočinku, improvizovanou mechanizáciou a tým   so zvýšenou expozíciou spojenou s rizikom vzniku poškodenia zdravia podmieneného prácou.

Opatrenia orgánov na ochranu zdravia na odstránenie zistených nedostatkov
Na základe vykonaných previerok  orgány na ochranu zdravia vydali v zmysle zákona NR SR č. 272/1994 Z.z.  952 pokynov a 199 opatrení na odstránenie zistených nedostatkov  pri výkone ŠZD (tab. č. 1). Za nesplnenie povinností uložených v cit. zákone a v pokynoch orgánov na ochranu zdravia boli uložené fyzickým osobám oprávneným na podnikanie, právnickým osobám, ale aj fyzickým osobám sankčné opatrenia, napr. zákaz prevádzky, výkon rozhodnutia, náhrada nákladov a  pokuty (tab. č. 5). Najčastejšie boli sankčné opatrenia uložené napr. za:
-	uvedenie pracovných priestorov do prevádzky bez kladného posudku orgánu na ochranu zdravia,
-	chýbajúce výsledky objektívnych meraní zdraviu škodlivých faktorov v pracovnom prostredí,
-	chýbajúce posudky o riziku  alebo prevádzkové poriadky,
-	vykonávanie búracích prác materiálov s obsahom azbestu bez ohlásenia ich začatia orgánu na ochranu zdravia,
-	nepreukázanie zdravotnej a odbornej spôsobilosti na prácu s jedovatými a veľmi jedovatými látkami a prípravkami,
-	nevyhovujúci spôsob nakladania s nebezpečným odpadom.

Rizikové práce
Práce spojené so zvýšeným rizikom poškodenia zdravia  a ich vyhlásenie orgánom na ochranu zdravia bolo pre zamestnávateľov spojené s plnením povinností na úseku ochrany zdravia pri práci (napr. vykonávanie preventívnych opatrení  na zníženie alebo odstránenie rizika poškodenia zdravia pri práci, zabezpečenie cielených lekárskych preventívnych prehliadok, zvýšený zdravotný dohľad na pracovisku).
V r. 2005 pokračoval trend znižovania počtu exponovaných zamestnancov obdobne ako v predchádzajúcich rokoch. Celkovo bolo v riziku evidovaných 118 136 zamestnancov (z toho 27 697 žien),  z nich najviac vykonávalo práce zaradené do kategórie 3 (celkom 99 288 zamestnancov, z toho 24 508 žien).  V kategórii 4 s najväčšou mierou rizika vykonávalo práce 18 848 zamestnancov (z toho 3 189 žien). V r. 2005 došlo k zníženiu počtu zamestnancov v kategórii 4 oproti r. 2004 o 2 401 zamestnancov (tab. č. 7).
Najviac exponovaných zamestnancov bolo v súkromnom sektore (celkom 84 350 zamestnancov, z toho 15 408 žien). V štátnom sektore (celkom 29 082 zamestnancov, z toho 11 740 žien) a v družstevnom sektore (celkom 4 704 zamestnancov, z toho 549 žien) bol ich počet podstatne nižší. 
Najfrekventovanejším škodlivým faktorom v pracovnom prostredí bol nadmerný hluk (86 383 zamestnancov). I keď bol oproti minulým rokom zrejmý pokles celkového počtu zamestnancov exponovaných hluku, v kategórii 3 bol zaznamenaný mierny vzostup oproti r. 2004 o 359 zamestnancov. Významný je však pokles v kategórii 4 oproti r. 2004  o 1 622 zamestnancov.
 Ďalšie najčastejšie sa vyskytujúce škodlivé faktory práce  a pracovného prostredia boli prach (28 074 zamestnancov), chemické látky (11 919 zamestnancov), ionizujúce žiarenie (8 478 zamestnancov) a vibrácie (6 316 zamestnancov). U všetkých uvedených faktorov bol zaznamenaný pokles počtu exponovaných zamestnancov s výnimkou kategórie 3 u vibrácií, kde bol zistený mierny vzostup oproti r. 2004 o 47 zamestnancov, ale rovnako ako u hluku pokles v kategórii 4 o 290 zamestnancov. Vzostup oproti r.  2004 bol zaznamenaný aj u chemických karcinogénov, čo je dôsledok nárastu exponovaných zamestnancov v kategórii 3 (o 681 zamestnancov). V kategórii 4 bol však zaznamenaný pokles o 199 zamestnancov. Počet exponovaných zamestnancov podľa jednotlivých faktorov je uvedený v tab. č. 8.
Najviac zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce bolo v priemyselnej výrobe (80 417 zamestnancov, z toho 16 517 žien) a v zdravotníctve (11 243 zamestnancov, z toho 8622 žien). Vo väčšine ekonomických odvetví bol oproti r. 2004 zaznamenaný pokles počtu exponovaných zamestnancov s výnimkou stavebníctva, obchodných služieb a výskumu a verejnej správy-sociálneho zabezpečenia (tab. č. 9). 
Najvyšší podiel žien, ktoré vykonávali rizikové práce (76,7 % z celkového počtu zamestnancov v riziku) bol podobne ako v minulých rokoch v rezorte zdravotníctva, čo vyplýva zo zamestnaneckej štruktúry tohto odvetvia.

Choroby z povolania
V r. 2005 bolo v SR hlásených 405 chorôb z povolania (u mužov 261 hlásení - 64,4 %,  u žien 144 hlásení - 35,6 %). Bol to najnižší počet  hlásených chorôb z povolania od r. 1971. Oproti r. 2004 došlo k poklesu o 208 chorôb z povolania, t. j. o 34,9 %. 
Najčastejšie hlásenou chorobou z povolania v SR v r. 2005, v zhode s väčšinou štátov Európskej únie, bola choroba z dlhodobého nadmerného jednostranného zaťaženia – ochorenie kostí, kĺbov, šliach a nervov končatín (122 hlásení - 30,1 % zo všetkých chorôb z povolania). 56,5 % z celkového počtu chorých na túto chorobu z povolania tvorili muži. Boli to predovšetkým zamestnanci odvetví priemyselná výroba (45,9 %), ťažba nerastných surovín (30,3 %) a poľnohospodárstvo (11,4 %).
Ďalšou významnou chorobou z povolania bola choroba z vibrácií – ochorenie kostí, kĺbov, svalov, ciev a nervov končatín spôsobené vibráciami (70 hlásení, výhradne u mužov - 17,3 % z celkového počtu chorôb z povolania). Najčastejšie bola táto choroba hlásená v odvetviach ťažby nerastov (30,3 %) a v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve (15,6 %).
Ďalšími najčastejšie hlásenými chorobami z povolania boli profesionálne infekčné choroby (64 hlásení - 15,8 % z celkového počtu chorôb z povolania). Väčšinu profesionálnych infekčných chorôb tvorili choroby prenosné zo zvierat na ľudí (37 hlásení – 57,8 %) a z nich najčastejšia Lymská borelióza (20 hlásení). 
13,1% z celkového počtu chorôb z povolania (53 hlásení) tvorili profesionálne kožné choroby (okrem rakoviny kože) a prenosné kožné choroby. Prevahu v počte hlásení týchto chorôb z povolania mali ženy (64,1 %). Najčastejšie sa zistili v odvetví priemyselnej výroby (37 hlásení – 69,8 %). Najčastejšou chorobou tejto skupiny chorôb z povolania boli profesionálne dermatózy z plastických hmôt (18 hlásení – 33,9 %). 6,4 % z celkového počtu chorôb z povolania (26 hlásení) predstavovala porucha sluchu z nadmerného hluku. Oproti r. 2004 došlo k miernemu poklesu o 5 hlásení. V r. 2005 bolo hlásených aj 15 profesionálnych otráv.
U všetkých vyššie uvedených najčastejšie hlásených chorôb z povolania došlo v porovnaní s r. 2004 k poklesu. Výnimku tvorili kožné choroby, u ktorých došlo v r. 2005 k miernemu  vzostupu, ktorý bol spôsobený zvýšeným počtom hlásení profesionálnych dermatóz z plastických hmôt.
Prehľad počtu chorôb z povolania, profesionálnych otráv a iných poškodení zdravia z práce v r. 1994 – 2005 je uvedený v tab. č. 10.

Spolupráca orgánov na ochranu zdravia a orgánov inšpekcie práce
Významnou spoluprácou z hľadiska koordinácie dozorných činností v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bola realizácia dohody o spolupráci uzavretej medzi MZ SR a MPSVR SR na úrovni orgánov na ochranu zdravia a orgánov inšpekcie práce. Tieto orgány spolupracovali najmä pri výkone dozoru s cieľom zabezpečiť komplexnú starostlivosť o zdravie a bezpečnosť zamestnancov zo strany zamestnávateľov a využiť odborný potenciál obidvoch dozorných orgánov.
 V r. 2005 bolo vykonaných 42 spoločných previerok vo vybraných organizáciách so zameraním na kontrolu pracovných podmienok z hľadiska bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci u zamestnancov rizikových profesií exponovaných hluku a na kontrolu pracovných podmienok, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na staveniskách. Spoločným cieľom obidvoch dozorných orgánov bolo presadzovanie účinných opatrení na obmedzovanie negatívneho vplyvu faktorov práce a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov.

Zhodnotenie stavu ochrany zdravia pri práci  v SR v r. 2005
Počet subjektov, v ktorých orgány na ochranu zdravia vykonali ŠZD stúpol z 15 830 v r. 2004 na 17 173 v r. 2005. Rovnako bolo v r. 2005 vykonaných viac previerok ako v r. 2004 (20 751 v r. 2005, 20 019 v r. 2004). 
Priebežne boli prehodnocované rizikové práce vyhlásené orgánmi na ochranu zdravia pred nadobudnutím účinnosti nariadenia vlády SR č. 511/2004 Z.z., ktorým boli stanovené kritériá na zaraďovanie prác do kategórií z hľadiska zdravotných rizík pre jednotlivé rizikové faktory práce a pracovného prostredia podľa novodefinovaných kritérií. Cieľom bolo pomocou zamestnávateľom nariadených preventívnych opatrení (technických, organizačných a iných) znížiť rizikovosť práce a tým výskyt poškodení zdravia súvisiacich s prácou a chorôb z povolania u zamestnancov. Od r. 1995 do súčasnosti došlo k poklesu počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce o 36 761 zamestnancov, t.j. o 23,1%. V r. 2005 oproti predchádzajúcemu roku je tento pokles o 4 561 zamestnancov, t.j. o 3,7%.  
Rovnako aj v oblasti výskytu chorôb z povolania bol celkový trend zostupný, od r. 1994 do súčasnosti bol zaznamenaný pokles o 43,9 % (zo 722 chorôb z povolania v r. 1994 na 405 v r. 2005) – tab. č. 10.
Medzi hlavné dôvody výrazného poklesu počtu hlásení chorôb z povolania v r. 2005 patril útlm výroby za ostatných 15 rokov najmä v odvetviach ťažby nerastných surovín, priemyselnej výroby, poľnohospodárstva a stavebníctva. Ďalej transformácia z veľkých podnikov na malé a stredné podniky spojená s nedostatkom pracovných príležitostí, čo viedlo u zamestnancov k snahe udržať si zamestnanie často aj na úkor svojho zdravia. Na druhej strane zdravotné uvedomenie, ani príslušné legislatívne opatrenia, neviedli zamestnávateľov v SR vo všeobecnosti k primeranej zdravotnej starostlivosti o zamestnancov, v porovnaní s krajinami, kde zamestnávatelia vo vlastnom záujme investujú značné prostriedky do podpory zdravia zamestnancov, ako súčasti perspektívnej personálnej politiky, zabezpečujúcej dlhodobú stabilizáciu pracovných síl a rast ich výkonnosti.
Faktorom podmieňujúcim pokles hlásených chorôb z povolania, bolo v ostatných rokoch však aj zavádzanie nových technológií, vybavených vyššou úrovňou technickej  prevencie poškodení zdravia pri práci.
K hlavným dôvodom postupne sa znižujúceho počtu hlásených chorôb z povolania v SR patrí aj doterajšia nízka záchytnosť systému v SR, čo sa týka podozrení na choroby z povolania, predovšetkým na úrovni lekárov prvého kontaktu, ktorí sú orientovaní hodnotiacim systémom výhradne na liečebnú starostlivosť. Aproximácia SR k systému odporúčanom Európskou úniou sa uskutočnila prostredníctvom inovácie zoznamu  chorôb z povolania ako i ďalšieho vzdelávania lekárov v tejto oblasti. V počte hlásených chorôb z povolania za rok SR zaostáva za ekonomicky vyspelými krajinami Európskej únie, čo pri ich dlhodobo lepších pracovných podmienkach znamená, že počet hlásených chorôb z povolania je podľa odborníkov pracovného lekárstva v súčasnosti v SR nereálne podhodnotený.
Legislatívne nedostatočne doriešenou problematikou bola v r. 2005 aj oblasť zabezpečenia komplexnej starostlivosti o zdravie zamestnancov zo strany zamestnávateľov, ktorá by mala zahrnúť preventívnu starostlivosť o zdravie zamestnancov a starostlivosť o zdravé pracovné prostredie prostredníctvom pracovných zdravotných služieb. V r. 2005 bol pripravený návrh vyhlášky MZ SR o rozsahu a náplni výkonu pracovnej zdravotnej služby, o zložení tímu odborníkov, ktorí ju vykonávajú a o požiadavkách na ich odbornú spôsobilosť.
Je predpoklad, že po nadobudnutí účinnosti tejto legislatívnej úpravy v druhom polroku 2006, bude postupne v SR vytvorený funkčný systém, resp. sieť takýchto služieb dostupných aj pre malé a stredné podniky a pre samostatne zárobkovo činné osoby.

Návrh opatrení
-	pokračovať vo výkone ŠZD zameranom na malé a stredné podniky a osobitne na samostatne zárobkovo činné osoby,
-	vykonávať zo strany zamestnávateľov účinné opatrenia na znižovanie rizika na najnižšiu možnú mieru, najmä na tých pracoviskách, kde zamestnanci vykonávajú rizikové práce,
-	zabezpečiť zo strany zamestnávateľov pracovné zdravotné služby a ich dostupnosť pre všetkých zamestnancov,
-	odstrániť finančnú kompenzáciu zamestnancov formou príplatkov za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí, 
-	legislatívne upraviť systém poistných platieb zamestnávateľov v závislosti od zlepšovania pracovných podmienok a odstraňovania rizík, znižovania počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, znižovania poškodení zdravia z práce, najmä chorôb z povolania  a zvýšenej starostlivosti o zdravie zamestnancov (zaviesť systém bonus/malus).

Tabuľka č. 1

Výkony v štátnom zdravotnom dozore nad ochranou zdravia pri práci  v r. 2005
(vykonávanom v rezorte zdravotníctva)

Štátny zdravotný dozor (preventívne aktivity)	Počet	
Rozhodnutia    (zákon NR SR č. 272/1994 Z.z.)	RÚVZ	ÚVZ SR 	Spolu	
A.	Posudky kladné / záporné (§ 27 ods. 2)				
d)	k návrhom na výrobu, výskum a vývoj, spracúvanie, skladovanie a iné používanie veľmi jedovatých látok a prípravkov na pracovisku vrátane ich používania pri dezinfekcii, dezinsekcii a deratizácii a na ochranu rastlín	224	-	224	
e)	- k návrhom na uvedenie objektov alebo stavieb do užívania alebo na zmeny v užívaní stavieb 
- k návrhom na uvedenie pracovných priestorov do prevádzky alebo na zmeny v ich prevádzkovaní	
4222/11

5321/14	
-

-	
4222/11

5321/14	
h)	k návrhom na zavedenie nových technologických a pracovných postupov	12	2	14	
j)	k návrhom na používanie biologických faktorov, na zmenu ich použitia a na činnosti, ktoré môžu mať za následok vystavenie zamestnancov biologickým faktorom	12	-	12	
k)	návrhy na nakladanie s nebezpečnými odpadmi a na prevádzkovanie zariadení na zneškodňovanie nebezpečných odpadov	272	-	272	
-    ostatné	2101/14	-	2101/14	
S p o l u:	12164/39	2	12166/39	
B. Rozhodnutia (pokyny, opatrenia)	952/199	-	952/199	
C. Rozhodnutia o vyhlásení / zrušení rizikových prác	1449/142	-	1449/142	

RÚVZ – regionálne úrady verejného  zdravotníctva
ÚVZ SR - Úrad verejného  zdravotníctva Slovenskej republiky

Zdroj: ÚVZ SR, RÚVZ v SR

Tabuľka č. 2

Výkony v štátnom zdravotnom dozore nad ochranou zdravia pri práci  v r. 2005
(vykonávanom v rezorte zdravotníctva)

Nebezpečné chemické látky a prípravky
 (podľa NV SR č. 45/2002 Z.z.
 a NV SR č. 46/2002 Z.z., NV SR č. 39/2002 Z.z.)	Počet
súhlas/nesúhlas	
	RÚVZ	ÚVZ SR	
Schválenie prevádzkového poriadku	1847	-	
Osvedčenia o odbornej spôsobilosti pre prácu s jedovatými a veľmi jedovatými chemickými látkami a prípravkami	nevydáva	
395	
Oznámenia o začatí DDD činnosti (§ 8a ods. 4 zákona č.272/1994 Z.z.)	1887	-	
Oznámenia o začatí činnosti s azbestom alebo s materiálmi obsahujúcimi azbest (§ 13u ods. 2 zákona č. 272/1994 Z.z.)	69	-	

RÚVZ – regionálne úrady verejného  zdravotníctva
ÚVZ SR – Úrad verejného  zdravotníctva Slovenskej republiky
DDD – dezinfekcia, dezinsekcia, deratizácia

Zdroj: ÚVZ SR, RÚVZ v SR

Tabuľka č. 3

Výkony v štátnom zdravotnom dozore nad ochranou zdravia pri práci  v r. 2005
(vykonávanom v rezorte zdravotníctva)

Štátny zdravotný dozor 	P o č e t	
Previerka - miestne zisťovanie (ukončená záznamom)	20751	
Šetrenie sťažností	139	
Odborné stanoviská (expertízy)	5348	
Konzultácie	13252	
Poradenstvo  -  individuálne
                      -  skupinové 	5159
625	
Iné činnosti*	1268	

* napr. šetrenie fyzickej záťaže, psychickej pracovnej záťaže, odbery vzoriek vôd a pod.

     Zdroj: ÚVZ SR, RÚVZ v SR

Tabuľka č. 4

Výkony v štátnom zdravotnom dozore nad ochranou zdravia pri práci  v r. 2005
(vykonávanom v rezorte zdravotníctva)

Objektivizácia faktorov v pracovnom prostredí	
Druh vzorky	Počet vzoriek	Počet ukazovateľov	Počet analýz	
ovzdušie1) - pracovné	6462	15102	25689	
biologický materiál	2696	8201	14976	
genetická toxikológia	815	388	56017	
hluk	6461	19633	177644	
vibrácie	103	353	740	
optické žiarenie2)	1549	3590	16777	
elektromagnetické pole	220	631	2395	
mikroklimatické podmienky	1 545	3 949	11 504	
iné merania3) 	1 522	2 036	3 381	
S p o l u :	21373	53883	309123	

1) chemické faktory, prach
2) lasery, UV, IČ, viditeľné svetlo
3) hodnotenie fyzickej záťaže, psychickej pracovnej záťaže (uviesť počet vyšetrených osôb), meranie ionizujúceho žiarenia

P o z n á m k a : Objektivizácia faktorov v pracovnom prostredí vykonávaná v spolupráci s laboratórnymi pracoviskami, vrátane pracovísk na objektivizáciu fyzikálnych faktorov.

Zdroj: ÚVZ SR, RÚVZ v SR

Tabuľka  č. 5

Výkony v štátnom zdravotnom dozore nad ochranou zdravia pri práci  v r. 2005
(vykonávanom v rezorte zdravotníctva)

Sankčné opatrenia	Počet	V sume	
priestupkové konanie (§ 30 zák.č. 272/1994 Z.z.)	1	-	
blokové konanie (§ 84  zák.č. 372/1990 Zb.)	28	16 100	
zákaz prevádzky (§ 29 zák.č. 272/1994 Z.z.)	29	-	
zákaz výroby (§ 29 zák.č. 272/1994 Z.z.) 	-	-	
trestné oznámenie 	-	-	
náhrada nákladov (§ 34  zák.č. 272/1994 Z.z.)	7	32 375	
zvýšenie poistného (podľa zák. č. 413/2002 Z.z.)	-	-	
výkon rozhodnutia (§ 79 zák.č. 71/1967 Zb.)	15	209 000	
pokuty (§ 28 zák.č. 272/1994 Z.z.)	99	1 277 000	

Zdroj: RÚVZ v SR

Tabuľka č. 6
Prehľad o počte podnikateľských subjektov kontrolovaných v roku 2005	
Právna forma subjektu	Počet kontrolovaných subjektov	
	rozdelenie podľa počtu zamestnancov v kontrolovanom subjekte	
	0	1  -  9	10  -  49	50  -  249	250 a viac	SPOLU	
Podnikateľ-FO-nezapísaný v OR	267	2147	266	5	-	2685	
Podnikateľ-FO-zapísaný v OR	929	4018	708	106	10	5771	
FO – slobodné povolanie	1	16	4	-	-	21	
FO – poľnohospodárska výroba	134	116	27	-	-	277	
Fyzické osoby spolu	1331	3297	1005	111	10	8754	
Verejná obchodná spoločnosť	-	34	15	5	-	54	
Spoločnosť s ručením obmedzeným	20	2214	2101	818	195	5348	
Komanditná spoločnosť	-	10	-	2	1	13	
Nadácia	-	6	1	-	-	7	
Nezisková organizácia	2	6	9	25	3	45	
Akciová spoločnosť	-	321	534	548	258	1661	
Družstvo	1	72	299	204	16	592	
Spoločenstvá vlastníkov pozemkov, bytov a pod. 	-	37	33	11	-	81	
Štátny podnik	-	33	50	36	19	138	
Národná banka Slovenska	-	-	2	1	-	3	
Banka – štátny peňažný ústav	-	2	12	-	-	14	
Rozpočtová organizácia	-	9	36	35	13	93	
Príspevková organizácia	-	3	17	42	16	78	
Obecný podnik	-	8	3	4	-	15	
Fondy	-	-	-	1	-	1	
Verejnoprávna inštitúcia	-	-	1	5	2	8	
Zahraničná osoba	-	-	2	-	-	2	
Sociálna a zdravotné poisťovne	-	-	9	2	-	11	
Odštepný závod	-	2	24	7	2	35	
Združenie (zväz, spolok)	-	37	8	1	-	46	
Politická strana, hnutie	-	-	3	-	-	3	
Cirkevná organizácia	-	2	1	-	-	3	
Organizačná jednotka združenia	-	-	-	-	-	-	
Komora (s výnimkou profesných komôr)	-	-	-	-	-	-	
Záujmové združenie právnických osôb	-	1	-	-	-	1	
Obec (obecný úrad), mesto (mestský úrad)	-	65	59	3	-	127	
Krajský a obvodný úrad	-	-	1	1	-	2	
Samosprávny kraj (úrad samosprávneho kraja)	-	28	3	7	-	38	
Právnické osoby spolu	23	2890	3223	1758	525	8419	
S p o l u :	1354	9187	4228	1869	535	17173	
Zdroj: RÚVZ v SR
Tabuľka č. 7

Počet zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v Slovenskej republike
za roky 1995 až 2005 podľa kategórie rizikového faktora

Rok	počet exponovaných zamestnancov	
	3. kategória	4. kategória	Spolu	
	celkom	žien	celkom	žien	celkom	žien	
1995	121644	37118	33253	5255	154897	42373	
1996	122586	36376	33133	5370	155719	41746	
1997	117825	33568	31493	4972	149318	38540	
1998	114134	31022	29669	4659	143803	35681	
1999	109684	29039	26935	4053	136619	33092	
2000	104610	27548	23488	3198	128098	30746	
2001	109147	29424	26072	4386	135219	33810	
2002	107143	28310	25198	4363	132341	32673	
2003	103344	26974	23007	3873	126351	30847	
2004	101448	25439	21249	3594	122697	29033	
2005	99288	24508	18848	3189	118136	27697	

Poznámka:  Skutočný počet zamestnancov (fyzických osôb). Jeden zamestnanec môže byť    exponovaný niekoľkým rizikovým faktorom.

Zdroj: RÚVZ v SR

Tabuľka č. 8

Počet zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v Slovenskej republike za roky 2001 až 2005
podľa druhu a kategórie rizikového faktora

f a k t o r	počet exponovaných zamestnancov - celkom	
	2001	2002	2003	2004	2005	
kód	názov	3.kat.	4.kat.	spolu	3.kat.	4.kat	spolu	3.kat.	4.kat.	spolu	3.kat.	4.kat.	spolu	3.kat.	4.kat.	spolu	
P	prach	26558	6631	33189	26513	6400	32913	24872	5600	30472	24218	5194	29412	23326	4748	28074	
H	hluk	76863	17032	93895	76205	16586	92791	73413	15443	88856	72967	14679	87646	73326	13057	86383	
V	vibrácie	6489	3019	9508	6481	2726	9207	5514	2302	7816	5108	1451	6559	5155	1161	6316	
C	chemické látky	15560	1888	17448	14541	1757	16298	13234	1558	14792	12486	1485	13971	10591	1328	11919	
K	chem. karcinogény	3828	1180	5008	3719	1277	4996	3489	1128	4617	3416	983	4399	4097	784	4881	
D	dermatotropné látky	1760	86	1846	1763	67	1830	1645	53	1698	1512	37	1549	1240	30	1270	
R	ionizujúce žiarenie	10767	96	10863	10394	106	10500	9525	106	9631	9262	79	9341	8412	66	8478	
J	jednostr.nadmer.zať.	3929	181	4110	3732	181	3913	3589	106	3695	2840	106	2946	2433	106	2539	
E	elektromag.žiarenie	0	7	7	0	7	7	0	7	7	93	7	100	0	7	7	
L	lasery	415	29	444	406	25	431	454	36	490	788	40	828	745	0	745	
Z	infračervené žiarenie	229	0	229	221	0	221	201	0	201	197	0	197	162	0	162	
I	infekcie	6251	2	6253	5858	2	5860	5610	2	5612	5319	0	5319	3813	0	3813	
A	alergény	1873	276	2149	1663	290	1953	1851	280	2131	2110	367	2477	2141	360	2501	
T	zvýšený tlak vzduchu	3	5	8	4	7	11	4	7	11	4	7	11	25	0	25	
U	tlak na lakťový nerv	464	0	464	459	0	459	363	0	363	275	0	275	267	0	267	
N	nešpecifické faktory	3872	836	4708	4485	829	5314	3971	807	4778	4443	818	5261	4768	506	5274	

Zdroj: RÚVZ v SR

Tabuľka č. 9

Počet zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v Slovenskej republike za r. 2005
podľa prevažujúcej činnosti a podľa kategórií

Prevládajúca činnosť	počet exponovaných zamestnancov	
	3. kategória	4. kategória	spolu	
kód	 názov	celkom	žien	celkom	žien	celkom	žien	
A	 poľnohosp. a lesníctvo	6815	480	904	19	7719	499	
B	 rybolov	1	0	0	0	1	0	
C	 ťažba nerastných surovín	5088	199	1277	86	6365	285	
D	 priemyselná výroba	65588	14249	14829	2268	80417	16517	
E	 výr.,rozv.elektr.,plynu,vody	4460	163	287	0	4747	163	
F	 stavebníctvo	1610	40	357	3	1967	43	
G	 VO a MO, motorové vozidlá	726	86	31	6	757	92	
H	 hotely a reštaurácie	0	0	0	0	0	0	
I	 doprava,skladovanie,spoje	671	26	19	0	690	26	
J	 peňažníctvo a poisťovníctvo	27	20	0	0	27	20	
K	 obchodné služby, výskum	784	294	53	21	837	315	
L	 verejná správa,soc.zabezp.	307	49	0	0	307	49	
M	 školstvo	883	527	14	3	897	530	
N	 zdravotníctvo	10471	8014	772	608	11243	8622	
O	 ostatné verejné služby	1857	361	305	175	2162	536	
	 s p o l u	99288	24508	18848	3189	118136	27697	

VO – veľkoobchod, MO – maloobchod

Zdroj: RÚVZ v SR

Tabuľka č. 10
Vývoj chorôb z povolania, profesionálnych otráv a iných poškodení zdravia z práce v rokoch 1994 - 2005

Čís.*	Choroba z povolania	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	
1. 	Choroba z olova alebo z jeho zlúčenín 	2	2	6	3	4	4	4	3	3	7	2	1	
2.	Choroba z fosforu alebo z jeho zlúčenín 	-	-	-	-	1	-	1	-	-	-	-	-	
3.	Choroba z fluóru alebo z jeho zlúčenín	-	-	-	-	-	-	1	2	2	-	-	-	
4.	Choroba z ortuti alebo z jej  zlúčenín	1	2	-	-	-	-	-	1	2	-	-	-	
5.	Choroba z arzénu alebo z jeho zlúčenín	-	-	-	-	-	1	-	1	-	-	-	-	
6.	Choroba z mangánu alebo z jeho zlúčenín	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
7.	Choroba z kadmia alebo z jeho zlúčenín	-	-	-	-	-	-	-	-	1	-	-	-	
8.	Choroba z vanádia alebo z jeho zlúčenín	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
9.	Choroba z chrómu alebo z jeho zlúčenín	-	-	-	1	-	1	2	-	-	3	-	-	
10.	Choroba zo sírouhlíka	1	3	5	4	3	3	17	12	15	1	1	-	
11.	Choroba zo sírovodíka	1	1	2	2	1	-	-	-	1	-	1	-	
12.	Choroba z oxidu uhoľnatého	5	6	54	23	6	-	1	1	3	2	2	2	
13.	Choroba z kyanovodíka alebo z kyanidov	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
14.	Choroba z benzénu alebo z jeho homológov	2	3	1	1	-	1	5	2	2	-	2	1	
15.	Choroba z nitrozlúčenín a z aminozlúčenín benzénu alebo jeho homológov	1	1	-	1	1	2	-	-	1	-	1	-	
16.	Choroba z halogenizovaných uhľovodíkov	3	2	6	5	20	5	4	6	7	8	1	4	
17.	Choroba z esterov kyseliny dusičnej	-	-	-	-	-	-	-	1	-	-	-	-	
18.	Choroba z bojových látok alebo z chemických látok s rovnakým účinkom, aký majú bojové látky	7	6	2	3	-	4	32	4	1	5	2	3	
19.	Choroba z ionizujúceho žiarenia a zo žiarenia s obdobným účinkom	2	2	-	-	-	-	-	-	-	1	1	-	
20.	Choroba z elektromagnetického žiarenia vrátane laseru	-	-	-	-	-	1	-	-	-	-	-	-	
21.	Rakovina kože  	-	-	-	-	-	-	-	1	-	-	-	-	
22.	Kožné choroby okrem rakoviny kože a prenosné kožné choroby 	93	104	124	92	60	82	79	43	65	49	46	53	
pokračovanie tabuľky č. 10
Čís.*	Choroba z povolania	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	
23.	Rakovina pľúc z rádioaktívnych látok	14	11	9	6	9	4	6	9	6	3	3	3	
24.	Infekčné choroby a parazitárne choroby okrem tropických infekčných chorôb a parazitárnych chorôb a chorôb prenosných zo zvierat na ľudí	88	82	76	58	66	48	55	50	31	39	36	27	
25.	Tropické prenosné a parazitárne choroby 	1	2	5	2	1	-	-	1	2	4	3	-	
26.	Choroby prenosné zo zvierat na ľudí buď priamo, alebo prostredníctvom prenášačov	104	81	116	79	97	77	57	55	43	51	64	37	
27.	Choroba vyvolaná prácou v hyperbarických alebo hypobarických podmienkach 	-	-	-	-	-	-	-	-	-	1	-	-	
28.	Choroba z vibrácií – ochorenie kostí, kĺbov, svalov, ciev a nervov končatín spôsobené vibráciami 	91	64	62	80	118	114	115	122	141	120	124	70	
29.	Choroba z dlhodobého nadmerného a jednostranného zaťaženia končatín – ochorenie kostí, kĺbov, šliach a nervov končatín	151	95	107	164	191	174	158	145	188	154	215	122	
30.	Choroba lakťového nervu z mechanických vplyvov	7	5	8	11	17	10	16	7	3	7	8	5	
31.	Choroba dolných dýchacích ciest a pľúc spôsobená hliníkovým prachom  z hliníkových zliatin (zaprášenie pľúc hliníkom – fibróza pľúc)	-	-	-	-	-	-	-	-	1	-	-	-	
32.	Choroba z berýlia a z jeho zlúčenín	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
33.	Choroba  zaprášenia pľúc prachom obsahujúcim oxid kremičitý (silikóza, silikotuberkulóza), vrátane (uhľokopskej) pneumokoniózy
a)	s typickými rtg znakmi s prihliadnutím na  dynamiku choroby	

32	

34	

25	

35	

44	

30	

22	    

 33	

37	

28	

24	

11	
	b)  v spojení s aktívnou tuberkulózou	6	5	1	2	-	-	2	4	2	-	1	2	
34.	Choroba  zaprášenia pľúc azbestovým prachom (azbestóza)
a) s typickými rtg znakmi	

-	

1	

3	

1	

8	

7	

-	

-	

1	

1	

1	

3	
	b) v spojení s pľúcnou rakovinou 	-	-	-	-	-	-	1	-	2	2	2	3	
35.	Choroba pri výrobe tvrdokovov	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
36.	Choroba dolných dýchacích ciest a pľúc z Thomasovej múčky 	-	-	-	1	-	-	-	-	-	-	-	-	

pokračovanie tabuľky č. 10
Čís.*	Choroba z povolania	1994	1995	1996	1997	1998	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	
37.	Bronchiálna asthma (záduch)	18	26	33	23	20	33	22	15	13	15	22	18	
38.	Porucha sluchu z hluku 	74	49	67	80	56	64	47	47	26	39	31	26	
39.	Sivý zákal 	1	-	1	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
40.	Nystagmus 	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
41.	Rozdutie pľúc fúkačov skla a hudobníkov na dychové nástroje	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	-	
42.	Ťažká hyperkinetická dysfónia a ťažká fonasténia 	8	4	4	5	4	3	3	-	3	3	2	-	
43.	Bronchopulmonálne choroby spôsobené prachom z bavlny (byssinóza), ľanu, konopí alebo sisalu	-	-	-	1	1	-	-	1	-	-	-	-	
44.	Vonkajšie alergické alveolitídy a ich následky spôsobené vdychovaním organických prachov typu farmárske pľúca	1	1	-	5	3	3	4	6	3	4	1	2	
45.	Alergické choroby horných dýchacích ciest s dokázanou precitlivelosťou na alergény z pracovného prostredia poškodeného**											9	3	
46.	Nádorové choroby vznikajúce následkom práce s dokázanými chemickými karcinogénmi v pracovnom prostredí poškodeného a prejavujúce sa u neho v príslušných cieľových orgánoch, ktoré nie sú uvedené v tomto zozname**											3	2	
47.	Iné poškodenie z práce. Ide o poškodenie zdravia z práce, ktoré nie je ani pracovným úrazom, ani chorobou z povolania uvedenou v tomto zozname	9	9	9	9	9	2	6	5	4	4	5	7	
	Spolu	722	601	726	697	740	673	660	577	609	551	613	405	

* Číslo zoznamu chorôb z povolania (príloha č. 1 k zákonu č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení)
** Položky zaradené do zoznamu chorôb z povolania od 1.1.2004

            Zdroj: Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky

Tabuľka č. 11

Personálne obsadenie odborov preventívneho pracovného lekárstva
 regionálnych úradov verejného zdravotníctva v SR v r. 2005
(podľa krajov)

Kraj	Lekári	VŠ	DAHE	AHE	SŠ	Spolu	
		zdrav.	iní			zdrav.	ostatní		
Bratislavský	3	1	1	12	3	0	0	20	
Trnavský	3	2	4	7	9	0	0	25	
Trenčiansky	5	5	5	13	0	0	3	31	
Nitriansky	3	1	11	12	8	1	3,2	39,2	
Žilinský	6	1	3	15	2	0	1	28	
Banskobystrický	4	3	14	8	12	0	4	45	
Košický	5	1	9	5	17,5	3	0	40,5	
Prešovský	4	3	6	6	12	1	4	36	
ÚVZ SR	4	1	2	2	1	1	0	11	
Spolu	37	18	55	80	64,5	6	15,2	275,7	

Zdroj: ÚVZ SR, RÚVZ v SR

ÚVZ SR   –  Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky
VŠ zdrav. –  zdravotnícki pracovníci s vysokoškolským vzdelaním – Mgr. alebo Bc. 
(napr. absolventi Trnavskej  univerzity)
VŠ iní	     –  iní zdravotnícki pracovnici a iní odborní pracovníci v zdravotníctve 
s vysokoškolským vzdelaním
DAHE      –  diplomovaní asistenti hygieny a epidemiológie
AHE 	     –  asistenti hygieny a epidemiológie
SŠ zdrav.  –  zdravotnícki laboranti,  zdravotné sestry   
SŠ ostatní –  chemickí laboranti, iní odborní pracovníci v zdravotníctve so stredoškolským  vzdelaním