Návrh inovatívnych finančných nástrojov pre Národný strategický referenčný rámec 2007-2013

1.	Inovatívne finančné nástroje podporovateľné zo štrukturálnych fondov

V programovom období 2007 – 2013 sa očakáva výrazné zvýšenie alokácie finančných prostriedkov pre SR zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu (okolo 300 %). Výsledná alokácia pre SR a miera uplatňovania pravidiel o oprávnenosti DPH a aplikovaní pravidla n+2 pre Kohézny fond, ktoré majú významný dopad na výslednú alokáciu,  budú závisieť od výsledku negociácií k finančnej perspektíve na roky 2007 – 2013. 
Vzhľadom na očakávané významné navýšenie alokácie pre SR spojené s ambíciou maximálnej využiteľnosti alokovaných finančných prostriedkov a zmenu viacerých pravidiel súvisiacich s administráciou a implementáciou štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013, bude potrebné podporovať každú aktivitu, ktorá vedie k čo najvyššej a efektívnej  absorpcii zdrojov alokovaných z týchto fondov. 
Maximálna využiteľnosť štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sa dá dosiahnuť:
-	ovplyvňovaním procesu tvorby legislatívy a pravidiel na úrovni EÚ (finančná perspektíva pre alokáciu finančných prostriedkov a iné finančné záležitosti, legislatívne normy pre implementáciu a finančné riadenie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, atď.),
-	vypracovaním NSRR a operačných programov (alokácia prostriedkov na rôzne priority, administrovanie, implementácia a finančné riadenie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na úrovni SR, atď.),
-	vypracovaním stratégie spolufinancovania na úrovni SR (stanovenie rámca na spolufinancovanie z jednotlivých zložiek rozpočtu verejných financií),
-	využívaním iných foriem použitia štrukturálnych fondov (inovatívne finančné nástroje, atď.).

1.1  Základné východiská pre používanie inovatívnych finančných nástrojov 

Pre vytvorenie základného prehľadu o  inovatívnych finančných nástrojoch podporovateľných zo štrukturálnych fondov a možnostiach ich využívania je nevyhnutné vychádzať z platnej legislatívy EÚ (programové obdobie 2004 – 2006) a navrhovanej  (programové obdobie 2007-2013) legislatívy EÚ v tejto oblasti a návrhov EK pre inovatívne formy pomoci.

Programové obdobie 2004 – 2006 
Všeobecné nariadenie Rady k štrukturálnym fondom 1260/1999/ES v článku 28 ustanovuje, že pri vykonávaní opatrení má príspevok fondov v zásade formu nenávratnej priamej pomoci (ďalej len „priama pomoc“), rovnako ako aj iné formy:  návratná pomoc, subvencovanie úrokovej sadzby, záruka, majetková účasť, účasť rizikového kapitálu alebo iné formy financovania.
Inovatívne finančné nástroje sú zároveň vymedzené aj v rozsahu pôsobnosti ERDF v článku 2, bod (c) (III)  v nariadení Rady a EP 1783/1999/ES k ERDF.
Pravidlá pre implementáciu inovatívnych foriem pomoci sú rozpracované v článku 8 (fondy rizikového kapitálu a úverov) a článku 9 nariadenia EK (záručné fondy) 1145/2003/ES, ktoré mení a dopĺňa nariadenie EK 1685/2000/ES k pravidlám oprávnenosti pre spolufinancovanie štrukturálnych fondov.  
Programové obdobie 2007 – 2013 
Návrh všeobecného nariadenia k ERDF, ESF a Kohéznemu fondu:
-	článok 35 uvádza participáciu Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) a Európskeho investičného fondu (ďalej len „EIF“), pričom sa odvoláva na „financial engineering“ (finančné inžinierstvo) a vytvára legislatívny rámec pre pôsobenie nových iniciatív EK JEREMIE a JASPERS;
-	článok 54 popisuje projekty, ktoré vytvárajú čistý výnos (ďalej len „zisk“) a taktiež sa odvoláva na finančné inžinierstvo; 
-	článok 77 bod (4) uvádza, že vo vzťahu k EK sa akcie finančného inžinierstva - a to najmä majetkovej účasti, záručných a úverových fondov - certifikujú ako celok pri tvorbe týchto fondov, alebo pri prispievaní zo strany štrukturálnych fondov do týchto fondov.   
Návrh nariadenia Rady a EP k ERDF:
-	článok 2, bod 2 (c) uvádza, že „financovanie z ERDF prispieva k rozvoju endogénneho potenciálu opatreniami podporujúcimi regionálny a miestny rozvoj. Tieto aktivity zahŕňajú predovšetkým tvorbu a rozvoj inovatívnych finančných nástrojov pre podporu podnikov (najmä MSP) ako sú fondy rizikového kapitálu, miestne rozvojové fondy a zvýhodnené úrokové miery“;
-	článok 4, bod 1 uvádza, že financovanie z ERDF sa má uplatňovať zásadne aj pri opatreniach finančného inžinierstva.
V zmysle vyššie uvedených článkov navrhuje EK vytvorenie novej iniciatívy JEREMIE (Joint European Rescources for Micro and Medium Enterprises). Táto iniciatíva EK, EIB, EIF a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBRD“) bude zameraná na podporu prístupu k finančným prostriedkom pre malé a stredné podniky najmä pre vedu, výskum a podporu naplnenia cieľov Lisabonskej stratégie. 
Okrem legislatívneho pozadia inovatívnych finančných nástrojov a iniciatívy JEREMIE je potrebné zohľadniť aj pravidlá štátnej pomoci. V súvislosti so štátnou pomocou na podporu inovácií vydala EK oznámenie ako konzultačný dokument, ktorého cieľom je zhromažďovať názory na možné zlepšenie pravidiel štátnej pomoci. V predmetnom dokumente sa okrem iného uvádza:   
-	časť 2.1: „Zlyhanie trhu nastáva, ak trh samotný nevytvára ekonomicky efektívny výsledok.“. „Škála zlyhaní trhu, ktoré brzdia inováciu, môže byť rôzna v závislosti od podnikov a druhu príslušných činností. Vo vademecu boli na základe predchádzajúcich skúseností určené hlavné princípy: i) malé a stredné podniky sú vystavené väčším vplyvom ako veľké podniky; ii) zlyhania trhu viac ovplyvňujú novozaložené podniky,
-	časť 3: „Inovačné projekty/spoločnosti vykazujú vysoké riziko zlyhania a môžu vyžadovať značné investície. Súkromní investori nemusia byť ochotní financovať ich, a to kvôli nedostatočnej informovanosti, ktorá vedie k vysokým transakčným nákladom potrebným na hodnotenie a monitorovanie rizika spojeného s inovačnými projektmi/spoločnosťami, a niekedy kvôli nedostatku potrebného zabezpečenia (zlyhania na kapitálových trhoch). Spoločnosti môžu od investovania do inovácie upúšťať z rovnakých dôvodov a/alebo preto môžu pociťovať nemožnosť prisvojiť si výhody inovácie (zlyhania trhu spojené s vonkajšími vplyvmi a inováciou ako verejným blahom).“. K zmierneniu takýchto zlyhaní trhu môže prispievať štátna pomoc, čím sa podnecujú ďalšie inovačné činnosti a doplnkové súkromné financovanie. Komisia identifikovala tri oblasti, v ktorých môže dochádzať k takémuto druhu zlyhania trhu a v ktorých sa dobre cielená štátna pomoc môže stať nevyhnutným a účinným prostriedkom: i) podpora zakladania a rozširovania inovačných začínajúcich podnikov; ii) rizikový kapitál a iii) podpora experimentovania a komercializácie ako spôsobu plnenia danej podmienky,
-	časť 3.1 (podpora zakladania a rozširovania inovačných začínajúcich podnikov) uvádza určenie zlyhania trhu a primeranosť pomoci, motivačný účinok a proporcionalitu, narušenie hospodárskej súťaže a účinok na obchodovanie a navrhované pravidlá pre podporu zakladania a rozširovania inovačných začínajúcich podnikov,
-	časť 3.2 (riešenie nedostatku kapitálu s cieľom zvýšiť mieru poskytovania rizikového kapitálu v EÚ) uvádza určenie zlyhania trhu a primeranosť pomoci, motivačný účinok a proporcionalitu, narušenie hospodárskej súťaže a účinok na obchodovanie a navrhované pravidlá pri nedostatku kapitálu s cieľom zvýšiť mieru poskytovania rizikového kapitálu v EÚ.
V priebehu októbra 2005 EK usporiadala seminár, ktorého hlavným cieľom bolo predstaviť dve nové iniciatívy v oblasti kohéznej politiky: iniciatívy JEREMIE a JASPERS. Väčšina členských štátov (vrátane SR) vyjadrila zásadnú podporu iniciatíve JEREMIE, ale zároveň požadovala viac základných informácií o krytí nákladov, o súlade iniciatívy s národnými legislatívami, o možnosti zasahovania členských štátov do prípravného procesu, o zapojení národných a regionálnych bánk do celej aktivity, o presnejšom vymedzení typu MSP, ktoré môžu byť beneficientmi, ako aj o konkrétnom popise jednotlivých produktov. EK zdôraznila, že na celej iniciatíve sa bude ďalej pracovať a bude sa o nej diskutovať aj na úrovni regiónov (konferencia je plánovaná na koniec novembra 2005). JEREMIE bude aj súčasťou diskusií na ministerskom stretnutí v UK (6.12.2005). Technické detaily iniciatívy sa prerokujú v príslušných výboroch EK a Rady, bude sa o nej diskutovať aj v rámci EP, Ekonomického a sociálneho výboru a Výboru regiónov.
Zámerom JEREMIE je okrem iného aj umožnenie priameho prístupu členských štátov k odbornej znalosti EIB a EIF pri zriadení a hodnotení inovatívnych finančných nástrojov pre MSP a akreditácii finančných sprostredkovateľov týchto finančných nástrojov. 
V nadväznosti na legislatívu EÚ, plánované iniciatívy EÚ a plánované zmeny v štátnej pomoci vo vzťahu k inovatívnym finančným nástrojom možno dospieť  k nasledovným záverom:
-	inovatívne finančné nástroje prispievajú k rozvoju endogénneho potenciálu opatreniami podporujúcimi regionálny a miestny rozvoj,
-	sú účinným nástrojom na zmiernenie, resp. odstránenie zlyhania a deformácie trhu,
-	znižujú transakčné náklady na monitorovanie a hodnotenie rizika spojeného s inovačnými projektmi,
-	znižujú transakčné náklady spojené s nedostatkom potrebného zabezpečenia (zlyhania na kapitálových trhoch),
-	zvyšujú dostupnosť lacných úverov a záruk pre malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) na zabezpečenie ich finančnej účasti a zabezpečenie prefinancovania realizovaného projektu,
-	menšia administratívna náročnosť pri spracovaní žiadosti, pružný a operatívny postup, využitie know–how subjektov pôsobiacich na finančnom trhu, najmä bánk, pre posudzovanie splnenia kritérií, a teda zníženie administratívnej náročnosti na strane štátu,
-	vytvorenie inovatívneho finančného nástroja za účasti financovania zo štrukturálnych fondov, resp. vklad zo štrukturálnych fondov do existujúceho nástroja sa akceptuje ako reálne čerpanie vo vzťahu k EK a členský štát môže okamžite požiadať EK o doplnenie zálohovej platby,
-	inovatívne finančné nástroje fungujú na obrátkovom princípe. Finančné objemy vyčlenené na konkrétnu schému či produkt postupne klesajú (úhrada bonifikácie úrokovej sadzby, úhrada poplatkov, prípadne úhrada straty z delikvencie klienta), ale tento proces bude oveľa pomalší ako pri jednorazovom čerpaní fondov formou nenávratnej pomoci,
-	konečný prijímateľ (klient) dostáva prostriedky vopred,
-	konečný prijímateľ (klient) má možnosť určitého výberu z viacerých nástrojov financovania, resp. ich kombináciu, dokonca je možné počas financovania meniť niektoré parametre nepriamej pomoci (zmena úrokovej sadzby, splátok, zaručenia a pod.),
-	inovatívne finančné nástroje by sa mali predovšetkým využívať v tých oblastiach, ktoré vytvárajú zisk,
-	inovatívne finančné nástroje podliehajú pravidlám štátnej pomoci ustanoveným EÚ a dotknutým členským štátom,
-	EK a prevažná väčšina členských štátov považuje využitie inovatívnych finančných nástrojov za opodstatnené a výhodné.

1.2	Využiteľnosť inovatívnych finančných nástrojov v podmienkach SR  

SR dobieha rozvinutejšie ekonomiky, ako je aj zrejmé z rastúcej úrovne úverovania malých a stredných podnikov a rozsiahlejšieho využívania komplexnejších finančných nástrojov. Avšak z dôvodu špecifík slovenskej ekonomiky (podobná situácia je vo všetkých post-tranzitívnych krajinách) existujú dosť veľké medzery medzi ponukou a dopytom po týchto produktoch, keď dopyt prevyšuje ponuku. Hlavnou príčinou je najmä relatívne vysoká úroveň úverového rizika, nedostatočná kapitálová vybavenosť podnikov s dôrazom na MSP, malý rozmer ekonomiky, neochota znášať riziko a absencia dostatočne rozvinutého kapitálového trhu. 
Okrem toho, medzinárodné skúsenosti ukazujú, že finančné trhy vykazujú najmä vo vzťahu k MSP rôzne nedostatky, napr. dostupnosť finančných prostriedkov je pre MSP, vrátane dlhodobo etablovaných podnikov zvažujúcich expanziu, jednou z hlavných prekážok ďalšieho rozvoja. Potreba dodatočných zdrojov do 100 mil. Sk sa dokonca zvykne nazývať „údolie smrti“; externé zdroje v tomto intervale sú obvykle pre expandujúce MSP potrebné na to, aby dokázali dosiahnuť hranice efektívnosti a ziskovosti. Ide zároveň o podniky, ktoré nemajú za sebou dostatočne dlhú históriu a nemajú dostatočný hnuteľný a nehnuteľný majetok ako záloh pre štandardný bankový úver. Inak povedané, z hľadiska obvyklých štandardov bankového risk manažmentu ide o príliš rizikových klientov. 
Napriek tomu, že celkové prostredie pre rizikovo orientované činnosti je ešte nevyvinuté, silná trhová orientácia a rýchly rozvoj slovenskej ekonomiky, ako aj prísľub finančných zdrojov z EÚ v priebehu nasledujúcich rokov poskytujú SR ojedinelú príležitosť zaviesť sofistikovanejšie inovatívne finančné nástroje schopné prekonať identifikované úzke miesta, ktorými sú najmä:
-	úverovanie MSP, najmä v ich štartovacej fáze a fáze expanzie je pre bankový sektor na alebo až za hranicou akceptovateľného rizika. Toto môže byť prekonané využitím „vyrovnávacích zón“ – finančných nástrojov preklenujúcich medzeru medzi (nedostatočným) vlastným kapitálom a bankovými úvermi. Ide napr. o mezzaninové systémy alebo záručné systémy znižujúce rizikovosť úveru pre banku. Tieto systémy pritom neoslabujú vlastnícku pozíciu existujúcich vlastníkov a môžu byť aplikované na všetky typy podnikov;
-	v oblasti začínajúcich podnikov by mal byť nedostatok kapitálu, najmä do 100 mil. Sk (tzv. „údolie smrti“) kompenzovaný zavedením záručných systémov znižujúcich úverové riziko, ktoré by neoslabovali pozíciu vlastníkov a mohli by byť všeobecne a celoplošne aplikované;
-	podniky začínajúce v oblasti najnovších technológií, najmä čo sa týka veľmi ranného štádia výskumu a vývoja, nemajú veľkú šancu na prežitie bez výdatnej asistencie z verejného sektora (dotácie a finančná podpora) od veľmi skorého predzárodočného štádia (keď sa nápad mení na produkt) až po počiatočné štádium (výroba a predaj produktu);
-	najväčšími problémami partnerstva verejno-súkromného kapitálu sú nedostatočné skúsenosti verejných inštitúcií s týmto typom projektov, časovo náročná (niekedy až 2 roky) a nákladná prípravná fáza a obtiažnosť pri predikciách peňažných tokov (cash flow). Aby sa spriechodnili projekty PPPs, je potrebné podporiť z verejných zdrojov ich prípravnú fázu a uvažovať aj o záručnej úverovej schéme.
Na základe vyššie uvedených skutočností navrhuje  Ministerstvo financií SR pre nové programové obdobie 2007-2013 využívanie zdrojov zo štrukturálnych fondov aj na inovatívne finančné nástroje. Návrh sa pritom sústreďuje na tie nástroje, ktoré riešia vyššie uvedené úzke miesta,  sú schopné vyvolať záujem súkromných zdrojov na ich spolufinancovaní a  sú komplementárne k tým, ktoré sa používajú v súčasnosti. Ide predovšetkým o:
•	záručné schémy na úvery pre MSP;
•	schémy na podporu začínajúcich podnikateľov;
•	mäkké úvery;
•	podporu projektov PPP. 
Ministerstvo financií SR pritom predpokladá, že z vecného hľadiska budú tieto nástroje aplikované primárne na oblasti, ktoré sú prioritné z hľadiska napĺňania cieľov Lisabonskej stratégie.
Pri identifikácii objemov, ktoré je možné, resp. optimálne alokovať pre jednotlivé schémy a produkty v rámci inovatívnych finančných nástrojov, bude potrebné analyzovať absorpčnú kapacitu ekonomiky SR z pohľadu týchto nástrojov a zároveň ponechať určitú flexibilitu pre ich prípadnú realokáciu. Zároveň treba vziať do úvahy, že finančné objemy pre jednotlivé nástroje je možné zvýšiť cez príspevky od partnerov (Európsky investičný fond - EIF, Európska banka pre obnovu a rozvoj - EBOR, súkromný sektor) a/alebo dodatočné prostriedky EÚ.
Predbežné orientačné konzultácie s niektorými predstaviteľmi bankového sektora naznačujú, že je možné očakávať podporu navrhovaným nástrojom a záujem o spoluprácu s verejným sektorom v tejto oblasti. Záujem je vyvolaný nielen preto, že uvažované nástroje by vyplnili medzery v štruktúre ponuky produktov na slovenskom finančnom trhu, ale aj preto, že by výrazne pomohli pri financovaní veľkého počtu spoločností a projektov, ktoré sú v súčasnosti zamietané z dôvodu nedostatočného zabezpečenia. Navyše  finančné inštitúcie vyjadrili ochotu podieľať sa na určitých operatívnych úlohách pri implementovaní týchto nástrojov.

2.	Navrhované nástroje nepriamej pomoci

2.1	Záručné schémy na úvery pre MSP

Záruka je veľmi efektívny a často používaný inovatívny finančný nástroj. Keďže jeho správa môže byť do značnej miery presunutá na súkromný sektor (predovšetkým banky), nezvyšuje podstatne administratívnu náročnosť z pohľadu vlády.
Tento nástroj môže mať tri formy:
a) záruky za bankové úvery,
b) záruky za podriadené úvery,
c) záruky za vlastné imanie,
pričom za spracovávanie žiadostí, monitoring a výkazníctvo pre vládu bude zodpovedná Slovenská záručná a rozvojová banka, a.s. (ďalej len „SZRB“), ktorá má skúsenosti v tejto oblasti a aj dostatočné kapacity.

a) Záruka za bankové úvery
Ide o bankové úvery pre MSP, ktoré budú garantované do určitej výšky istiny, čo znamená, že časť rizika zdieľa banka poskytujúca úver. Uvedené zdieľanie rizika môže zahŕňať miernejšie požiadavky na zabezpečenie úveru, zníženie administratívnych poplatkov súvisiacich s úverovom, zvýhodnenie podmienok vzťahujúcich sa na dobu splatnosť úveru alebo kombináciou zmienených možností. Bude pritom stanovený maximálny ročný objem úverov krytých touto záručnou schémou. Od akceptovanej miery rizika sa odvinie potenciálna miera strát v rámci tejto schémy. Berúc do úvahy mieru strát v krajinách, ktoré aplikovali takúto schému, celkový objem podporených úverov môže byť niekoľkonásobne vyšší než zdroje alokované do samotnej schémy. 
Zdroje garantované prostredníctvom tejto schémy budú poskytovať a hodnotenie rizika podporovaných projektov budú uskutočňovať banky ochotné zapojiť sa do tejto schémy. Ako príklad funkčnosti takejto schémy môže slúžiť Francúzsko a Holandsko, kde sa na tejto schéme podieľa celý bankový sektor, pričom menej než 15 vládnych zamestnancov má na starosti žiadosti, výkazníctvo atď. pre celkovú dlžnú čiastku vo výške 1,4 mld. EUR).
b) Záruka za podriadené úvery
Ide o poskytovanie záruk za podriadené úvery (podriadené dlhy) expandujúcim MSP. Podstatou podriadeného dlhu je jeho postavenie medzi štandardným úverom a základným imaním. V prípade problémov so splácaním, podriadený dlh nasleduje až po štandardných úveroch, započítava sa však do vlastného imania spoločnosti a tým posilňuje jej kapitálovú pozíciu. 
c) Záruka za vlastné imanie
Ide o poskytovanie záruk za kapitálové vklady súkromných investorov v nižšej rozpočtovej oblasti (cca do výšky 100 mil. Sk), kde je zrejmý nedostatok vlastných zdrojov (už spomenuté „údolie smrti“).

2.2	Schémy na podporu začínajúcich podnikateľov 

Tieto prostriedky budú mať dve časti:
a) Predzárodočné financovanie pre aktivity týkajúce sa najnovších technológií, výskumu a vývoja, pozostávajúce z dotácií a iných podpôr pre inkubátory atď.
Ide o prostriedky umožňujúce získanie know-how a technickej pomoci pri zakladaní podnikov zaoberajúcich sa najnovšími technológiami, ako aj kapitálu a úverov pre subjekty, ktoré mienia uplatniť najnovšie technológie na trhu. Poskytne sa príspevok pre prenos know-how, registráciu patentov, poskytovanie technických, komunikačných a iných prostriedkov. Prostriedky by mohli byť spravované a alokované Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania (ďalej len „NARMSP“), ktorá už má vytvorené kapacity pre spravovanie takýchto schém, ako aj dostatok skúseností z využívania najmä prostriedkov PHARE. Je preto vhodnou inštitúciou pre riadenie tejto schémy. 
b) Fond(y) rizikového kapitálu
Ide o zriadenie jedného alebo viacerých fondov poskytujúcich kapitál a podriadené úvery začínajúcim spoločnostiam, prípadne spoločnostiam, ktoré sa nachádzajú na začiatku etapy expanzie.
V prípade viacerých fondov budú diferencované podľa svojej investičnej stratégie vo väzbe na Národný referenčný strategický rámec pre roky 2007-2013.
Štrukturálne fondy by prispievali do fondu prostriedkami podriadeného úverovania alebo priamo vkladom do základného imania. Vo fonde by kapitálovo participovali aj súkromní investori a medzinárodné finančné inštitúcie (ako EBOR, Európska investičná banka - EIB, EIF a ďalšie). Fond(y) by bol riadený správcovskou spoločnosťou, s dominantným rozhodovaním súkromných investorov o komerčných záležitostiach. Administratívno – kontrolnú úlohu pre vládu by mohla plniť NARMSP.

2.3	Zvýhodnené (mäkké) úvery

Poskytovanie úverov by bolo realizované s tzv.  mäkkými podmienkami na primárnu návratnosť projektu (napr. obvykle komerčnými bankami požadovaná dostatočne dlhá podnikateľská a úverová história), s mäkkými podmienkami na zaistenie úveru zálohou a mäkkými podmienkami na splatnosť a odklad splátok úveru, (teda tieto obdobia by boli dlhšie ako obvykle) a nižšou úrokovou sadzbou ako je obvyklé na komerčnom trhu úverov. Uvedené štyri zvýhodnenia sa môžu kombinovať. 

2.4	Technická pomoc pre projekty verejno-súkromného partnerstva (PPPs)

Špecifické postavenie majú projekty Public Private Partnerships (PPPs – projekty partnerstva verejno-súkromného kapitálu). Ide o projekty, ktoré kombinujú verejné zdroje so súkromnými pri poskytovaní verejných prostriedkov a služieb. 
Projekty verejno-súkromného partnerstva sú nástrojom, ktorý je schopný dosiahnuť vyššiu efektívnosť poskytovania verejných služieb než klasické poskytovanie prostredníctvom subjektov verejnej správy alebo nimi zriadených organizácií. Pri projektoch PPPs ide obvykle o dlhodobé zmluvné vzťahy medzi subjektom verejnej správy (vláda, ministerstvo, nimi zriadená inštitúcia, VÚC, mestá a obce) a podnikateľským subjektom, týkajúce sa spolupráce pri poskytovaní verejných služieb, pričom riziko projektu je rozdelené medzi partnerov podľa toho, ktorý typ rizika je daný partner schopný ovplyvniť – minimalizovať. 
Tento typ projektov je značne komplikovaný ako z právneho, tak aj finančného pohľadu, a preto ak nemá predstavovať riziko v podobe potenciálneho dopadu na rozpočet verejnej správy, vyžaduje si kvalitné odborné poradenstvo, ktoré obvykle presahuje finančné možnosti daného subjektu verejnej správy.
V tejto schéme preto pôjde o poskytnutie príspevku na financovanie technickej pomoci pri prípravných aktivitách projektov verejno-súkromného partnerstva, predovšetkým právneho a finančného poradenstva. Je možné uvažovať o dotácii vo výške napríklad  80 % nákladov na technickú pomoc, s definovanou hornou hranicou. Poradenská infraštruktúra by pritom musela spĺňať určité kvalitatívne kritériá a jej výber by musel byť transparentný. Finančné prostriedky pre túto schému by boli riadené Ministerstvom financií SR alebo ním poverenou organizáciou.

3.	ZÁVERY
Financovanie zo štrukturálnych fondov v rámci novej finančnej perspektívy 2007 - 2013 bude možné od 1. januára 2007. Podklady relevantných ministerstiev, ktoré identifikujú aktivity vhodné pre uplatnenie inovatívnych finančných nástrojov (predovšetkým v tých oblastiach, ktoré vytvárajú zisk), budú východiskom pre ďalšiu konkretizáciu možností použitia inovatívnych finančných nástrojov pre jednotlivé operačné priority 2007-2013. 
Do konca februára 2006 sa pripravia špecifické návrhy schém a iných produktov inovatívnych finančných nástrojov. Pre vypracovanie týchto návrhov sa zriadi pracovná skupina za účasti všetkých relevantných ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy a finančných inštitúcií. Ich činnosť bude úzko prepojená s prípravou implementácie iniciatívy JEREMIE. 
Výstupy pracovnej skupiny budú okrem základných parametrov schém riešiť aj:
-	zladenie záujmov spolufinancovateľov jednotlivých schém a produktov pri zohľadnení príslušnej legislatívy SR a EÚ; 
-	vymedzenie základných podmienok fungovania špecifickej schémy, resp. produktu (pole pôsobnosti schémy, resp. produktu, model riadenia rizika, krytie administratívnych nákladov atď.);
-	vymedzenie monitorovania  a kontroly špecifickej schémy, resp. produktu zo strany EÚ a SR;
-	identifikovanie vhodného finančného sprostredkovateľa a spôsobu jeho akreditácie zo strany EÚ resp. SR.
V priebehu roka 2006 sa bude pracovať na finalizácii uvedených návrhov takým spôsobom, aby mohli byť schémy a produkty inovatívnych finančných nástrojov k dispozícii od momentu, keď bude možné využívať zdroje štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu z finančnej perspektívy EÚ 2007 – 2013.