Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v roku 2004 a prognóza vývoja na 1. polrok 2005  (1)

V roku 2004 sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt (2) v objeme 1 325,5 mld. Sk. V porovnaní s rokom 2003 reálne vzrástol o 5,5 % (o 1 p. b. vyšší prírastok ako v roku 2003). V bežných cenách sa medziročne zvýšil o 10,3 %. 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 1 196,8 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 5,8 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku klesol o 1 p. b. na 61,3 %.

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela najmä s rastom pridanej hodnoty vo finančnom sprostredkovaní o 30,1 %, stavebníctve o 11,8 %, priemysle o 11,5 %, obchode o 11,3 %, pôdohospodárstve o 9,6 %, nehnuteľnostiach a prenájme o 8,3 %, doprave, poštách a telekomunikáciách o 1,6 %. Úroveň roku 2003 nedosiahla v ostatných spoločenských službách o 25,2 %, zdravotníctve a sociálnej pomoci o 16,2 %, vo verejnej správe a obrane o 6,2 %, v školstve o 5,5 %, v hoteloch a reštauráciách o 1,7 %. 

V priemysle vzrástla pridaná hodnota v priemyselnej výrobe (o 11,9 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 11,3 %) a znížila sa v ťažbe nerastných surovín (o 3,2 %). V priemyselnej výrobe sa priaznivo vyvíjala pridaná hodnota vo výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 20 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 17,1 %), vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 15 %). Výrazne klesla vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 25,7 %). 

Z hľadiska spotreby trend vývoja hrubého domáceho produktu ovplyvňoval pokračujúci vyšší zahraničný dopyt o 11,4 % a po ročnom prerušení aj rast domáceho dopytu o 5,5 %. K zvýšeniu  domáceho dopytu prispeli všetky jeho hlavné zložky. Relatívne najviac sa na jeho raste podieľala vyššia tvorba hrubého kapitálu o 13,1 % (z toho tvorba hrubého fixného kapitálu o 2,5 %). Konečná spotreba domácností sa zvýšila o 3,5 % a konečná spotreba verejnej správy o 1,2 % (údaje zahrnujú spresnený odhad za 3. štvrťrok 2004 a odhad ŠÚ SR za 4. štvrťrok, nakoľko v čase spracovania hrubého domáceho produktu neboli dostupné kompletné výsledky za verejnú správu). Vyššia bola aj spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich prevažne domácnostiam o 5,8 % (tvorila 0,9 % HDP). 

Celková tvorba hrubého kapitálu dosiahla 349,1 mld. Sk, pri tvorbe hrubého fixného kapitálu vo výške 327,2 mld. Sk a zmene stavu zásob v objeme 21,9 mld. Sk. 

Rast tvorby hrubého fixného kapitálu bol ovplyvnený hlavne zvýšením tvorby nových fixných aktív o 0,8 % (na 334 mld. Sk) a objemu nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 53,5 % (na 35,1 mld. Sk). 

Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu investovalo do strojov 200,1 mld. Sk (z toho do kovových výrobkov a strojov 148,7 mld. Sk) a do stavieb 105,6 mld. Sk (z toho do budov na bývanie 20,1 mld. Sk). Medziročný prírastok tvorby hrubého fixného kapitálu bol dôsledkom vyššej investičnej aktivity v oblasti strojov o 9,7 % (z toho kovových výrobkov a strojov o 10,6 %). Tvorba hrubého fixného kapitálu v oblasti stavieb klesla o 9,1 % (v tom ostatných stavieb o 9,7 % a budov na bývanie o 6,6 %). 

V zmene stavu zásob, ku ktorej došlo v priebehu roka 2004 sa premietlo (v bežných cenách) zvýšenie zásob materiálu (o 7,2 %), tovaru (o 6,7 %), nedokončenej výroby (o 0,2 %) a stavu zvierat (o 12,1 %). (3)

Konečná spotreba domácností v porovnaní s rokom 2003 vzrástla v bežných cenách o 10,7 % na 738,7 mld. Sk. Vývoj sa prejavil vo zvýšených výdavkoch domácností na nákupy v maloobchode o 14,3 %. Na reálny vývoj konečnej spotreby domácností znižujúco pôsobil rast spotrebiteľských cien v úhrne o 7,5 %.

V štruktúre konečnej spotreby domácností najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru 25,2 %, výdavky na bývanie 22,6 %, odievanie, nábytok a bytové vybavenie 11,5 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravotníctvo o 29,1 %, na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností o 19,5 % a na pošty a telekomunikácie o 9,3 %. Naturálna spotreba sa podieľala na konečnej spotrebe domácností  5,4 % a jej objem sa medziročne zvýšil o 3,1 %.

Konečná spotreba verejnej správy vzrástla podľa predbežného odhadu medziročne v bežných cenách o 7,4 % na 257,4 mld. Sk. Jej podiel na HDP sa znížil o 0,5 p. b. na 19,4 %.

V štruktúre konečnej spotreby verejnej správy v stálych cenách tvorili výdavky na odmeny zamestnancov 45,2 %, spotrebu fixného kapitálu 25,4 % a medzispotrebu 27,2 %. Výdavky na individuálnu spotrebu sa podieľali na konečnej spotrebe verejnej správy 43,3 % a výdavky na kolektívnu spotrebu 56,7 %.

V zahranično-obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby bolo podľa predbežných výsledkov (4) pasívne saldo v objeme 35,6 mld. Sk a oproti roku 2003 bolo vyššie o 17,7 mld. Sk. Je v ňom premietnuté pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov vo výške 46,3 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb v objeme 10,7 mld. Sk. Prepočet údajov do stálych cien ukazuje na výrazné pozitívne saldo (14,3 mld. Sk), čo znamená, že celková bilancia bola značne ovplyvnená zmenami cien a kurzu slovenskej koruny.

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) medziročne klesla na 76,8 % (o 0,9 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) vzrástla na 79,5 % (o 0,3 p. b.). 

Z pohľadu tvorby dôchodkov medziročný prírastok hrubého domáceho produktu súvisel s rastom celkových daní z produktov a produkcie (znížených o subvencie) o 17,6 %, odmien zamestnancov o 7,7 %, hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 11 %.

Tempo vývoja základných agregátov tvorby dôchodkov sa premietlo v raste podielu daní z produkcie (znížených o subvencie) na 10,5 % (o 0,7 p. b.) a v poklese podielu odmien zamestnancov na 38,8 % (o 0,9 p. b.). Podiel hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov bol 50,7 %.

Celková spotreba fixného kapitálu sa odhaduje na 286 mld. Sk. Čistý domáci produkt dosiahol v bežných cenách 1 039,4 mld. Sk (rast o 11,4 % v bežných cenách). Hrubý národný dôchodok dosiahol podľa odhadu v bežných cenách 1 312,3 mld. Sk  (pri medziročnom zvýšení o 9,3 % v bežných cenách). (5)

Bežné príjmy domácností podľa predbežného odhadu tvorili 1 039,5 mld. Sk. Z nich uhradili domácnosti bežné výdavky v hodnote 255,5 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu použili 738,7 mld. Sk. Hrubé úspory boli vo výške 48,3 mld. Sk. V porovnaní s rokom 2003 sa nominálne zvýšili bežné príjmy domácností o 8 % (reálne vzrástli o 0,5 %), bežné výdavky o 1,7 % (reálne klesli o 5,4 %) a konečná spotreba domácností o 10,7 %. Hrubé úspory sa zvýšili o 1,7 %, pri poklese podielu na hrubom disponibilnom dôchodku (miery hrubých úspor) o 0,5 p. b. na  6,2 %.

V oblasti dôchodkov podnikateľských sektorov vytvorili korporácie nefinančného sektora podľa predbežných výsledkov zisk v hodnote 192,3 mld. Sk. (6) Vo všetkých odvetviach bol úhrnný hospodársky výsledok kladný. Rozhodujúca časť vytvoreného zisku bola výsledkom hospodárskej činnosti podnikateľských subjektov v priemyselnej výrobe 70 mld. Sk, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 42,2  mld. Sk a v obchode 39,6 mld. Sk. V nehnuteľnostiach a prenájme sa dosiahol zisk 13,6 mld. Sk, v doprave, poštách a telekomunikáciách 11 mld. Sk a v stavebníctve 10,2 mld. Sk. Kvalitatívna zmena hospodárskeho výsledku sa dosiahla v poľnohospodárstve so ziskom 1 mld. Sk (v roku 2003 malo stratu 1,9 mld. Sk) a v lesníctve, rybolove a chove rýb 0,5 mld. Sk (v roku 2003 strata 0,3 mld. Sk). 

Tvorba zisku nefinančných korporácií bola o  24,3 % vyššia ako v roku 2003. Na priaznivom vývoji sa podieľali takmer všetky základné odvetvia národného hospodárstva. Najvýraznejší prírastok zisku bol v priemyselnej výrobe (16,8 mld. Sk). Významné zvýšenie bolo aj v obchode (o 7 mld. Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 5,2 mld. Sk). Úroveň roku 2003 sa nedosiahla v ťažbe nerastných surovín (o 0,1 mld. Sk). 

Hospodársky výsledok v úhrne za korporácie finančného sektora bol tretí rok po sebe záporný. Celkový objem straty 12,3 mld. Sk súvisel so stratou vo finančných inštitúciách vo výške 22,2 mld. Sk. Kladný hospodársky výsledok (zisk) mali ostatní finanční sprostredkovatelia v objeme 6,5 mld. Sk, poisťovacie korporácie a penzijné fondy vo výške 3,4 mld. Sk. 

Úroveň straty za finančný sektor spolu bola o 3,1 mld. Sk nižšia ako v roku 2003. Vyšší záporný hospodársky výsledok finančných inštitúcií (o 3 mld. Sk) bol čiastočne kompenzovaný vyššou tvorbou zisku ostatných finančných sprostredkovateľov (o 5,5 mld. Sk) a poisťovacích korporácií a penzijných fondov (o 0,6 mld. Sk). 

Príjmy štátneho rozpočtu (7) k 31. decembru 2004 dosiahli 242,4 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 312,7 mld. Sk. V porovnaní s rokom 2003 vzrástli príjmy štátneho rozpočtu o 9,4 mld. Sk (o 4 %) v dôsledku vyšších daňových aj nedaňových príjmov. V rámci daňových príjmov úroveň roka 2003 presiahli najmä dane z pridanej hodnoty  a  spotrebné dane. Najväčší pokles bol v príjmoch z dane z príjmov fyzických osôb a z dane vyberanej zrážkou. Výdavky štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 23,7 mld. Sk (o 8,2 %). 
 
 V porovnaní s ročným rozpočtovaným objemom boli vyššie príjmy štátneho rozpočtu o 10,5 mld. Sk a výdavky o 2,3 mld. Sk.

Hospodárenie štátneho rozpočtu Slovenskej republiky skončilo k 31. decembru 2004 schodkom 70,3 mld. Sk (z podkladov Ministerstva financií SR), ktorý znamenal 5,3 % z hrubého domáceho produktu. Podľa metodiky ESA je schodok 50,9 mld. Sk (3,8 % z HDP).

Inflácia v priemere za rok 2004 dosiahla 7,5 %, pri raste regulovaných cien o 15,1 % a jadrovej inflácie o 2,6 %. Na vývoj regulovaných cien pôsobilo hlavne zvýšenie cien elektriny, tepelnej energie, zemného plynu pre domácnosti, vody, cestovného v železničnej a cestnej osobnej doprave a poštových služieb v januári 2004. Premietlo sa v ňom aj zjednotenie sadzby danej z pridanej hodnoty, zvýšenie spotrebnej dane z tabaku a tabakových výrobkov a vývoj cien pohonných hmôt. 

Medziročný rast inflácie bol o 1 p. b. nižší ako v roku 2003 v dôsledku miernejšej dynamiky regulovaných cien o 5,8 p. b. Prírastok jadrovej inflácie bol rovnaký ako v roku 2003.

Peňažná zásoba M2 bola ku koncu decembra 2004 v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2003 vyššia o 5,4 %. Objem peňažného agregátu M1 vzrástol o 11,1 % (pri rýchlejšom raste netermínovaných vkladov). Peňažný agregát QM-kvázipeniaze sa zvýšil o 1,7 %, v dôsledku rastu termínovaných vkladov (vklady v cudzej mene sa znížili). Celkový objem úverov sa zvýšil o 10,5 %. Výrazne sa zvýšili korunové úvery obyvateľstvu, korunové úvery pre podniky medziročne klesli.  (8)

Po trojročnom prirodzenom úbytku obyvateľstva (v rokoch 2001 až 2003) sa podľa predbežných demografických údajov dosiahol v roku 2004 opäť prirodzený prírastok. V roku 2004 sa narodilo 53 742 živých detí (o 2 029 viac ako v roku 2003) a zomrelo 51 886 osôb (o 344 menej). Počet živo narodených detí  bol o 1 856 osôb vyšší ako počet zomretých osôb (v roku 2003 bol úbytok 517 osôb). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 2 874 osôb (prisťahovalo sa 4 460 a vysťahovalo 1 586 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva dosiahol 4 730 osôb (o 3 838 osôb viac ako v roku 2003).

K 31. decembru 2004 mala Slovenská republika 5 384 783 obyvateľov, z toho bolo 51,5 % žien. Na 1000 žien pripadlo 943 mužov.

Zamestnanosť v národnom hospodárstve v priemere za rok 2004 dosiahla podľa výberového zisťovania pracovných síl (9) 2 170,4 tis. osôb. V pozícii zamestnancov bolo 1 904,2 tis. osôb, podnikateľov bez zamestnancov 185,1 tis., podnikateľov so zamestnancami 71,7 tis. a vypomáhajúcich členov domácností podnikateľa 3,1 tis.

Celkový počet pracujúcich osôb štvrtý rok po sebe prevyšoval úroveň predchádzajúceho roka. V porovnaní s rokom 2003 bol vyšší o 0,3 % (pokles v 1. polroku o 0,5 % bol eliminovaný rastom v 2. polroku o 1 %). Zvýšil sa počet podnikateľov bez zamestnancov o 25 %, podnikateľov so zamestnancami o 19,5 % a vypomáhajúcich členov domácností o 6,9 %. Počet zamestnancov klesol o 2,2 %.  
 
V trende vývoja sa premietlo zvýšenie zamestnanosti v nehnuteľnostiach a prenájme (o 5,4 tis. osôb), stavebníctve (o 3,5 tis.), obchode a v ostatných spoločenských službách (zhodne o 3,3 tis.), priemysle (o 2,3 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 1,2 tis.) a vo finančnom sprostredkovaní (o 0,6 tis.). Tendencia poklesu pretrvávala v odvetviach pôdohospodárstvo (o 12,2 tis.), školstvo (o 3,8 tis.), doprava, pošty a telekomunikácie (o 1,8 tis.). Nižšia ako v roku 2003 bola aj zamestnanosť v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 1,7 tis. osôb).

Úroveň nezamestnanosti (10) podľa výberového zisťovania pracovných síl po dvojročnom znižovaní znovu vzrástla. V roku 2004 sa v porovnaní s rokom 2003 zvýšil počet nezamestnaných o 4,7 % na 480,7 tis. osôb. Po raste v 1. štvrťroku (na 511,5 tis. osôb) počet nezamestnaných v ďalších štvrťrokoch postupne klesal (na 455,1 tis. v 4. štvrťroku). Miera nezamestnanosti sa v priemere za rok zvýšila o 0,7 p. b. na 18,1 % (v priebehu roku sa postupne znižovala z 19,3 % v 1. štvrťroku na 17,1 % v 4. štvrťroku).  

Nezamestnanosť najviac zvyšovali osoby s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 14,3 tis.), osoby ktoré posledný raz pracovali v zdravotníctve a sociálnej pomoci a osoby ktoré nemali ešte zamestnanie (zhodne o 4,5 tis.). Znížil sa počet nezamestnaných s posledným zamestnaním v ostatných spoločenských  službách  (o 11,1 tis.) a v stavebníctve (o 3,8 tis.). 

Priemerná nominálna mesačná mzda v roku 2004 dosiahla 15 825 Sk. Jej medziročné zvýšenie o 10,2 % bolo najvyššie od roku 1998. Reálna mzda vzrástla o 2,5 %. 

Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 0,1 p. b. rýchlejšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Rast reálnej mzdy bol v porovnaní s tempom vývoja HDP v stálych cenách pomalší o 2,7 p. b.

Najvyššiu priemernú nominálnu mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (33 064 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za národné hospodárstvo bola tiež v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (23 911 Sk), nehnuteľnosti a prenájom (19 698 Sk), verejná správa a obrana (19 240 Sk), ťažba nerastných surovín (17 700 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (16 900 Sk) a obchod (16 182 Sk). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci  v pôdohospodárstve (12 210 Sk), ostatných spoločenských službách (12 310 Sk), v hoteloch a reštauráciách (12 342 Sk). (11) 
  
Priemerná nominálna mesačná mzda relatívne najrýchlejšie rástla vo finančnom sprostredkovaní (o 13,7 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 13,5 %),  obchode (o 11,9 %) a v pôdohospodárstve (o 11,6 %). Najnižší prírastok mzdy mali zamestnanci v  zdravotníctve a sociálnej pomoci (3,5 %) a v hoteloch a reštauráciách (4,5 %).

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila v prevažujúcej časti odvetví. Klesla v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 3,7 %) a v hoteloch a reštauráciách (o 2,8 %), takmer nezmenená zostala v školstve (rast o 0,1 %).

V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla v podnikoch s 20 a viac zamestnancami o 12,5 % na 18 296 Sk, v  rozpočtových organizáciách o 9,2 % na 14 271 Sk a v príspevkových organizáciách o 5,4 % na 13 743 Sk.

Podľa prognózy Štatistického úradu SR sa v 1. polroku 2005 predpokladá rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 5,3 %. Miera inflácie v júni 2005 oproti júnu 2004 sa očakáva vo výške 2,1 %. Na trhu práce (podľa  výberového  zisťovania pracovných síl) by zamestnanosť hospodárstva mala vzrásť medziročne o 0,5 % pri poklese počtu nezamestnaných o 5,7 % na 472 tis. osôb. Miera nezamestnanosti sa očakáva v priemere za 1. polrok 2005 vo výške 17,9 %. Priemerná nominálna mesačná mzda by mala dosiahnuť 16 050 Sk s medziročným prírastkom 6,9 %. Po zohľadnení prognózovaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda medziročne vzrastie o 4,2 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2004, ktorá bude vydaná v 11. týždni t. r.

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol  v roku 2004 o 4 dni  vyšší ako v roku 2003.

(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 a sú predbežné. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak platí, že  absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

(3) Zmeny jednotlivých druhov zásob sú oproti stavu k 1.1.2004.

(4) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(5) Pri výpočte čistého domáceho produktu sa hrubý domáci produkt znižuje o spotrebu fixného kapitálu. Pri výpočte hrubého národného dôchodku sa k hrubému domácemu produktu pripočítavajú prvotné dôchodky prijaté zo zahraničia a odpočítavajú sa prvotné dôchodky platené do zahraničia.

(6) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

(7) Údaje Ministerstva financií SR, zahrnuté sú iba údaje štátnej správy.

(8) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

(9) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu.

(10) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.

(11)  V odvetví rybolov a chov rýb bolo v priemere za rok 2004 len 73 zamestnancov, a preto úroveň priemernej mesačnej nominálnej mzdy reaguje na akékoľvek malé zmeny,  z toho dôvodu sa toto odvetvie neuvádza v hodnotení úrovne a vývoja mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod