1. Celková bilancia aktivít úradu v roku 2006

V minulosti sa teoreticky diskutovalo o tom, či po procesoch liberalizácie, deregulácie a privatizácie budú aj naďalej potrebné isté pravidlá hry pre podnikateľov fungujúcich v prostredí trhovej ekonomiky. Prax ukázala, že väčšina krajín sveta prijala súťažné normy a zriadila inštitúcie, ktorým bol zverený dohľad nad súťažnými pravidlami, ktoré vymedzujú podmienky, za akých si podnikateľské subjekty medzi sebou konkurujú a súperia o svojich zákazníkov . 

Súčasťou takejto praxe je aj rozvíjanie politiky hospodárskej súťaže, ktorej dôležitým aspektom je brániť takému podnikateľskému správaniu, ktoré zoslabuje konkurenciu na trhoch. Ďalším významným aspektom súťažnej politiky je aj súťažná advokácia. V oboch prípadoch sa sleduje rovnaký cieľ, a to zlepšenie alokačnej efektívnosti a maximalizácia prospechu  spotrebiteľa. Tieto ciele sú všeobecnejšie a dosahujú sa nielen prostredníctvom súťažnej politiky, ale aj pôsobením iných ekonomických politík ovplyvňujúcich podnikateľské prostredie a podnikanie samotné. Na základe skúseností mnohých krajín sveta však možno povedať, že prevláda názor, že bez súťažnej politiky a jej aktívnej aplikácie nedochádza k zdravému ekonomickému rozvoju a zvyšovaniu prospechu spotrebiteľa. 

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (ďalej len PMÚ SR a úrad) je garantom fungovania hospodárskej súťaže na trhoch. Kompetencie úradu sú dané zákonom o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov 136/2001 Z. z. (ďalej len zákon). Obmedzenie, alebo úplne eliminovanie súťažného tlaku môže byť spôsobené zmenami v štruktúre trhov, protisúťažnými praktikami podnikateľov, alebo niektorými opatreniami verejného sektora. Preto úrad robí preventívnu kontrolu štruktúry trhov cez kontrolu veľkých koncentrácií, zasahuje proti dohodám obmedzujúcim súťaž, zneužívaniu dominantného postavenia a reaguje aj na opatrenia skresľujúce súťaž zo strany orgánov štátnej správy a samosprávy (§ 39).

V roku 2006 úrad zasahoval vo všetkých uvedených oblastiach, zakázal koncentrácie, ktoré by  eliminovali konkurenčný tlak na definovaných relevantných trhoch, sankcionoval podnikateľov za uzatváranie kartelových dohôd a za zneužívanie dominantného postavenia. Úrad uložil právoplatné pokuty v celkovej výške 2 395 495 000,- korún. Úrad týmto demonštroval, že nemieni tolerovať porušovanie zákona a vyslal jasný signál, že súťažné pravidlá sa musia dodržiavať. Na druhej strane sa úrad v rámci súťažnej advokácie snažil vysvetľovať aký význam má dodržiavanie konkurenčných pravidiel a reagovať aj na návrhy zákonov, resp. iných opatrení, ktoré deformovali konkurenčné podmienky. 

Úrad v tomto roku vydal 162 rozhodnutí, z ktorých 141 vydali prvostupňové orgány (odbor dohôd obmedzujúcich súťaž, odbor zneužívania dominantného postavenia, odbor koncentrácií a odbor legislatívno-právny a európskych záležitostí) a 21 druhostupňový orgán. (tabuľka č.1) 

Rozhodnutia úradu vydané za rok 2006	Tab. č. 1

počet rozhodnutí	celkom	koncentrácie	zneužívanie dominantného postavenia	dohody obmedzujúce súťaž	iné (napr. § 39, pokuty za nepredloženie informácií, zmarenie inšpekcie, penále...)	
1. stupeň	141	54	4	17	66	
2. stupeň	21	0	8	3	10	
Spolu	162	54	12	20	76	

Kvantitatívna stránka nie je jediným parametrom hodnotenia výstupov súťažného orgánu, ale dôležitá je najmä kvalitatívna stránka výstupov úradu, teda včasný a úspešný zásah pri deformáciách trhu a efekty z nich plynúce pre súťaž a trhy. 

V snahe skvalitniť výstupy aj v roku 2006 úrad pokračoval v mapovaní rizikových sektorov z hľadiska konkurenčných podmienok. Pracovníci úradu, zaradení do 12 špecializovaných pracovných skupín, vypracovali pre internú potrebu úradu sektorové štúdie, v ktorých sa zamerali na fungovanie trhov, možné súťažné riziká a existujúcu judikatúru tak v SR, ako aj v Európskej únii (ďalej len EÚ) a iných krajinách.

Okrem samotnej ochrany hospodárskej súťaže sa úrad aktívne venoval „competition advocacy“. PMÚ SR, ako aktívny pripomienkujúci subjekt, sa snažil pripomienkovať návrhy novej legislatívy a iné opatrenia s cieľom odstrániť regulačné bariéry pre vstup a pôsobenie na trhu. V roku 2006 predložil v deviatich prípadoch zásadné pripomienky, ktoré smerovali k odstráneniu regulačných bariér a iných obmedzení hospodárskej súťaže. Úrad v snahe byť dôveryhodnou a transparentnou inštitúciou zintenzívnil komunikáciu s verejnosťou a prostredníctvom tlačových správ informoval o všetkých relevantných výstupoch úradu. Na Fakulte sociálnych a ekonomických vied Univerzity Komenského v Bratislave sa pod gesciou pracovníkov úradu realizovala výučba predmetu Súťažná politika.

V hodnotenom roku sa pracovníci úradu zapájali do činnosti viacerých pracovných skupín v rámci Európskej únie a zúčastňovali sa na medzinárodných súťažných fórach v rámci Medzinárodnej súťažnej siete (ICN), Európskej súťažnej siete (ECN), Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD).

Na transfer získaných skúsenosti z prístupových rokovaní s EÚ bol zameraný pobyt zástupcov z ukrajinského Protimonopolného úradu. 

Pracovníci úradu sa v hodnotenom roku zúčastnili školenia Európskeho vodičského preukazu na počítače (ECDL – European Computer Driving Licence) v oblasti počítačových zručností a informačných technológií, ktoré bolo spolufinancové Európskym sociálnym fondom EÚ. 

V roku 2006 úrad hospodáril s rozpočtom 54 754 000,- Sk. Výdavky úradu boli alokované do programu – Hospodárska súťaž. Kapitálové výdavky boli použité na obstarávanie kapitálových aktív – nákup hmotného a nehmotného majetku. Z bežných výdavkov financoval úrad prevádzkovú činnosť – mzdy, platy a osobné vyrovnania, poistné a príspevok do poisťovní, nákup tovarov a služieb a bežné transfery.

V budúcnosti prioritou úradu bude skvalitňovanie výstupov, zvyšovanie odborných schopností a kvalifikácie pracovníkov a posilňovanie advokačných aktivít. Vo verejnosti doposiaľ pretrváva istý deficit vo veci poznania spotrebiteľských práv a ich domáhania sa v súvislosti s porušovaním pravidiel hospodárskej súťaže. Za potrebnú považujeme aj aktívnejšiu spoluprácu úradu so súdmi v prípadoch porušovania súťažných pravidiel.

2. Protisúťažné praktiky

Trhy pôsobia efektívne, ak sú podnikatelia pod konkurenčným tlakom. Na takýchto trhoch vznikajú podmienky pre optimálnu alokáciu zdrojov, tlak na znižovanie nákladov, zvyšovanie kvality a časté inovácie a rozširovanie ponuky tovarov a služieb. Prospech z toho má v konečnom dôsledku spotrebiteľ a spoločnosť v podobe optimálneho využívania disponibilných zdrojov. V niektorých situáciách sa však podnikatelia snažia konkurenčnému tlaku vyhnúť tým, že uzatvárajú kartelové dohody alebo zneužijú silné postavenie na trhu na vytláčanie konkurentov či prenášanie trhovej sily v neprospech obchodných partnerov a spotrebiteľov. V takýchto prípadoch zasahuje protimonopolný úrad, ktorý v prípade odhalenia a preukázania protisúťažných praktík rozhoduje o zákaze uplatňovať takéto praktiky a ukladá sankcie až do výšky 10% z obratu podnikateľa. 

Pri preukazovaní protisúťažných praktík ide najmä o analytickú prácu, ktorá vyžaduje získanie množstva informácií, ktoré sa analyzujú a vyhodnocujú, aby sa zistilo, ako trhy fungujú, ako pôsobia konkurenčné tlaky a aký dopad na trh má skúmané správanie sa podnikateľov.

Od 1. mája 2004 je v Slovenskej republike účinné Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003, ktoré stanovuje postup pri aplikácii čl. 81 a 82 Zmluvy o založení ES a ukladá národným súťažným orgánom členských štátov povinnosť aplikovať tieto články, ak by mohol byť ovplyvnený obchod medzi členskými štátmi.

2.1. Dohody obmedzujúce súťaž

Podnikanie v podmienkach trhovej ekonomiky je konkurenčná súťaž, ktorej víťazom je ten podnikateľ, ktorý ponúka najlepšiu reláciu kvalita/cena, z čoho majú prospech spotrebitelia. Čím je súťaž medzi podnikateľmi intenzívnejšia, tým viac z toho profituje spotrebiteľ v podobe nízkych cien a vyššej kvality. Pre podnikateľov, najmä na trhoch s istými špecifikami, môže byť niekedy výhodnejšie spolupracovať, koordinovať svoje správanie ako prijímať nezávisle rozhodnutia v snahe presadiť sa na trhu. Potom sa ale obráti logika trhu, keď z konkurentov sa stávajú „priatelia“ a zo spotrebiteľov „nepriatelia“, pretože dôsledkom takéhoto správania sú vyššie ceny, menej inovácií, horšia kvalita.

Z tohto dôvodu sú dohody obmedzujúce súťaž škodlivé a zakázané a za ich uzatváranie sú podnikatelia zo strany súťažných inštitúcií prísne sankcionovaní. Podnikatelia vedia o nezákonnosti takéhoto koordinovaného správania sa, a preto sa snažia jeho existenciu utajiť, čo sťažuje dokazovanie. Preto musí mať úrad, podobne ako Európska komisia (ďalej len EK) a iné súťažné inštitúcie v zahraničí, dostatočné kompetencie na získavanie dôkazov, napr. právomoci vyžiadať si informácie, robiť inšpekcie, zaisťovať dôkazy. „Politika zhovievavosti“ umožňuje tým podnikateľom, ktorí poskytnú úradu rozhodujúce dôkazy a splnia ďalšie zákonné podmienky neudeliť pokutu, resp. ju znížiť.

Určité typy dohôd sú zvlášť škodlivé pre hospodársku súťaž, a preto sú takmer vždy zakázané. Sú to napríklad dohody o cenách, obmedzení výroby, rozdelení trhov alebo koordinácia ponúk pri verejnom obstarávaní (tzv. hard core cartels). Tieto dohody uzatvárajú medzi sebou podnikatelia s cieľom obmedziť súťaž medzi sebou, a tým minimalizovať riziká trhu a maximalizovať svoje zisky na úkor spotrebiteľov. Koordinácia ponúk v procese verejného obstarávania zase spôsobuje, že sa platia z verejných prostriedkov vyššie ceny, ako vygeneruje trh.

K protisúťažnému správaniu môže napomáhať aj činnosť komôr, združení a iných profesijných asociácií, ak smeruje k obmedzeniu alebo zníženiu intenzity súťaže v neprospech spotrebiteľa.

V hodnotenom roku odbor dohôd obmedzujúcich súťaž vykonával 41 všeobecných šetrení. Viedol 24 správnych konaní a vydal 20 prvostupňových rozhodnutí. Celkovo uložil odbor dohôd obmedzujúcich súťaž pokuty vo výške 115 000,- Sk.

Prehľad činnosti v oblasti dohôd obmedzujúcich súťaž za rok 2006	Tab. č. 2
všeobecné šetrenie	správne konanie	celkový počet rozhodnutí	počet rozhodnutí - dohody obmedzujúce súťaž	počet rozhodnutí - prípady podľa § 39	počet rozhodnutí  - iné prípady (nepredloženie informácií,...)	
41	24	20	17	1	2	

Slovenský Zväz pekárov - dohoda o koordinovanom postupe

Na základe článkov a vyhlásení publikovaných v dennej tlači začiatkom roka 2006 a týkajúcich sa očakávaného zvyšovania cien pekárenských výrobkov úrad zahájil prešetrovanie na relevantnom trhu výroby a predaja pekárenských výrobkov, pričom sa zameral na aktivity Podnikateľského zväzu pekárov, cestovinárov a cukrárov v SR (ďalej len  Zväz pekárov a Zväz).

V rámci prešetrovania úrad vykonal inšpekciu v priestoroch Zväzu pekárov, kde získal podklady a informácie dokladujúce činnosť Zväzu a jeho orgánov. 

Na základe získaných podkladov a informácií úrad zistil, že v období roka 2005 a začiatkom roka 2006 Zväz pekárov systematicky informoval výrobcov pekárenských produktov, ich odberateľov, ako aj spotrebiteľskú verejnosť o nevyhnutnosti zvyšovania cien pekárenských výrobkov. Zväz pekárov sa  obracal predovšetkým na podnikateľov z oblasti pekárenstva, ktorých upozorňoval na potrebu zvyšovania cien a vyzýval ich k jednotnému postupu, hlavne vo vzťahu k maloobchodným reťazcom. 

Aktivity Zväzu pekárov v rámci tejto činnosti možno rozdeliť na tri základné oblasti pôsobenia:

I.	v rámci  zasadnutí orgánov Zväzu pekárov,
II.	v rámci  zväzového mesačníka Podnikateľ – Spravodaj,
III.	v rámci masovokomunikačných prostriedkov.

Každú z týchto oblastí Zväz pekárov využil na presadzovanie svojho cieľa, t.j. koordinované zvýšenie cien pekárenských výrobkov. Vyjadrenia, resp. odporúčania Zväzu pritom obsahovali aj konkrétne návrhy o akú úroveň by sa ceny mali zvýšiť, ako aj časovú postupnosť jednotlivých etáp zvyšovania cien.

Úrad analyzoval skutočný cenový vývoj na danom trhu a zistil, že odporúčané zvyšovanie cien bolo realizované aj v praxi. Úrad konštatoval značnú podobnosť postupu pekárenských výrobcov pri dohadovaní cien, ktorý uplatňovali predovšetkým voči rozhodujúcim odberateľom, t.j. maloobchodným reťazcom s cieľom presadiť zvýšenie cien pekárenských výrobkov. Koordinované správanie sa týchto podnikateľov bolo pritom do značnej miery založené na informáciách a vyhláseniach predstaviteľov Zväzu pekárov, ktoré vzájomnú koordináciu uľahčili.

Úrad dospel k záveru, že Zväz pekárov svojimi vyššie uvedenými aktivitami významne ovplyvnil - obmedzil - súťažné prostredie na vymedzenom relevantnom trhu. Jeho vyjadrenia, odporúčania, výzvy a iné aktivity týkajúce sa cenovej politiky pekárov mali za cieľ poskytovať podnikateľom, pôsobiacim na predmetnom trhu, súbor informácií, ktoré v konečnom dôsledku viedli k odstráneniu, resp. zníženiu neistoty z budúceho správania sa konkurentov. Tým zároveň obmedzil cenovú súťaž ako jeden z najvýznamnejších prvkov konkurencie medzi podnikateľmi. 

V správnom konaní úrad udelil Zväzu pekárov pokutu vo výške 50 000,- Sk. Rozhodnutie nenadobudlo v roku 2006 právoplatnosť. Voči rozhodnutiu podal v zákonnej lehote Zväz pekárov rozklad.

2.2. Zneužívanie dominantného postavenia

K obmedzeniu súťažného tlaku na trhoch môže dôjsť aj v dôsledku zneužívania silnej trhovej pozície. Nadobudnutie dominantného postavenia nie je zakázané, môže byť výsledkom snahy podnikateľa kvalitou, efektívnosťou či inováciami prekonať konkurentov. Porušením súťažných pravidiel nie je teda samotné dominantné postavenie, ale iba zneužívanie takéhoto postavenia. 

Pri preukazovaní tejto praktiky úrad musí definovať relevantný trh, teda vymedziť tovary alebo služby, medzi ktorými existujú súťažné interakcie a rovnako geografický priestor, na ktorom takéto súťažné tlaky pôsobia. Následne sa cez viaceré faktory (napr. podiel na trhu skúmaného podnikateľa, podiely ostatných konkurentov, bariéry vstupu na trh, postavenie kupujúcich, vertikálna integrácia) zisťuje, či podnikateľ má dominantné postavenie na vymedzenom trhu, teda či jeho ekonomická sila na trhu mu umožňuje správať sa nezávisle vo vzťahu ku konkurentom, obchodným partnerom a spotrebiteľom. Následne sa posudzuje, či správanie dominanta je zneužitím silného trhového postavenia. 

Dominant môže zneužiť svoju trhovú silu na vytláčanie konkurentov, napr. neposkytnutím prístupu k unikátnemu zariadeniu, uplatňovaním predátorských cien, obmedzením odbytu, uplatňovaním tzv. margin squeeze, diskrimináciou (vylučovacie praktiky). Alebo môže trhovú silu priamo prenášať na spotrebiteľov alebo obchodných partnerov, napr. v podobe neprimeraných obchodných podmienok (vykorisťovateľské praktiky).

V roku 2006 odbor zneužívania dominantného postavenia viedol 77 všeobecných šetrení, a v 8 prípadoch začal správne konanie. Celkovo uložil odbor zneužívania dominantného postavenia pokuty vo výške 375 968 000,- Sk.

Prehľad činnosti v oblasti zneužívania dominantného postavenia za rok 2006	Tab. č. 3
všeobecné šetrenie	správne konanie	celkový počet rozhodnutí	počet rozhodnutí - zneužitie dominantného postavenia	počet rozhodnutí - prípady podľa § 39	počet rozhodnutí - iné prípady
(nepredloženie informácií,...)	
77	8	8	4	2	2	

Železničná spoločnosť Cargo, a.s.

Rada Protimonopolného úradu SR potvrdila rozhodnutie prvostupňového orgánu z 3. 7. 2006 a tým aj pokutu vo výške 75 000 000,- Sk podnikateľovi Cargo Slovakia, a.s., za zneužitie dominantného postavenia.

Spoločnosť Cargo, a.s., zneužila dominantné postavenie vypovedaním  Dohôd o cene so zasielateľskými spoločnosťami zabezpečujúcimi nákladnú železničnú prepravu pre spoločnosť Holcim (Slovensko), a.s., v celom rozsahu jej prepravných potrieb (na všetkých tratiach na celom území SR), potom, čo zabezpečenie prepravy na jednej trati chcela za výhodnejších podmienok odoberať od konkurenčnej spoločnosti LTE. To malo za následok, že spoločnosť Holcim, a.s., pod ekonomickým a časovým tlakom ukončila spoluprácu s dopravcom LTE Logistik a následne uzavrela novú zmluvu so spoločnosťou Cargo, a.s., na komplexné zabezpečenie železničnej nákladnej prepravy. Týmto konaním došlo k  vylúčeniu podnikateľa LTE z relevantného trhu poskytovania služby železničnej nákladnej prepravy veľkého objemu cementu na železničnej trati Rohožník – Devínska Nová Ves, št. hranica.

Dôvodom konania spoločnosti Cargo, a.s., bola skutočnosť, že prepravca Holcim, a.s., uzavrel dohodu s konkurenčnou spoločnosťou LTE o zabezpečovaní železničnej prepravy cementu na trati Rohožník – Devínska Nová Ves št. hranica, ktorú predtým zabezpečovalo prostredníctvom zasielateľskej spoločnosti Cargo, a.s., samotné.

Konanie spoločnosti Cargo, a.s., prebiehalo na novo-liberalizovanom trhu, kde pri prvých pokusoch konkurencie vstúpiť na trh nasledovala rýchla reakcia zo strany dominanta.

Uvedené konanie je zneužívaním dominantného postavenia podľa čl. 82 Zmluvy, ako aj podľa § 8 ods. 2 zákona č.136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže. 

Rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť 2. 1. 2007.

Cintoríny Komárno, spol. s r.o.

Úrad v predmetnom prípade posudzoval správanie spoločnosti Cintoríny Komárno, spol. s r.o., voči konkurenčným pohrebným službám a kamenárom. Sťažnosti podnikateľov - poskytovateľov pohrebných služieb smerovali voči neumožneniu prístupu na rímskokatolícky cintorín v Komárne a vynucovaniu poskytovania služieb úpravy ľudských pozostatkov prevezených  a podnikateľov – kamenárov voči uplatňovaniu rozdielnych poplatkov za povolenie vstupu na tento cintorín, ako aj vynucovaniu platieb za stavebný dozor. Po preskúmaní uvedeného prípadu úrad vydal rozhodnutie o porušení zákona.

Úrad v roku 2006 rozhodol o porušení zákona podnikateľom Cintoríny Komárno, spol. s r. o. (ďalej len Cintoríny Komárno) spočívajúcom v neposkytovaní prístupu pohrebníctvam na rímskokatolícky cintorín v Komárne za účelom poskytovania pohrebných služieb. Pre pohrebníctva je prístup na cintorín, kde má byť podľa želania obstarávateľa pohrebu vykonaný pohrebný obrad a zosnulý pochovaný, základným vstupom, bez ktorého by daná služba nemohla byť poskytnutá. Spoločnosť Cintoríny Komárno tak vylúčila všetkých svojich konkurentov z poskytovania pohrebných služieb na tomto cintoríne. V konečnom dôsledku má takéto porušenie zákona negatívny vplyv aj na konečného spotrebiteľa – obstarávateľa pohrebu, ktorý nemá možnosť voľby medzi jednotlivými dodávateľmi pohrebných služieb.

Úrad v danom prípade rozhodol aj o porušení zákona spoločnosťou Cintoríny Komárno, ktoré spočíva v uplatňovaní rozdielnych podmienok pri vyberaní poplatkov od jednotlivých kamenárov za povolenie na vstup na rímskokatolícky cintorín v Komárne. Neúčtovanie poplatku za vstup len jednému kamenárovi, zatiaľ čo ostatným kamenárom tento poplatok účtovaný bol, považuje úrad za znevýhodnenie v súťaži a diskrimináciu jednotlivých kamenárov pri prístupe na cintorín v súvislosti s  vykonávaním kamenárskych prác.

Konanie spoločnosti Cintoríny Komárno spočívajúce vo vynucovaní platby za stavebný dozor od kamenárov pri stavbe základov hrobov na rímskokatolíckom cintoríne v Komárne úrad posúdil tiež ako porušenie zákona. Vykonávanie dozoru nad činnosťou kamenárov pri zhotovovaní základov hrobov na cintoríne je povinnosťou správcu rovnako, ako vykonávanie dozoru nad inými činnosťami na tomto cintoríne. Avšak iba za tento dozor si účastník konania vynucoval uhradenie poplatku. Platba za stavebný dozor od kamenárov pri zhotovovaní základov hrobov bola podmienka, ktorá nemala vecnú ani právnu opodstatnenosť, a preto ju úrad považuje za neprimeranú.

Spoločnosť Cintoríny Komárno porušila zákon aj tým, že si vynucovala poskytnutie služby úpravy ľudských pozostatkov prevezených na rímskokatolícky cintorín v Komárne z nemocnice v Komárne. Spoločnosť Cintoríny Komárno mala na základe Zmluvy o spolupráci s nemocnicou v Komárne (resp. FORLIFE, n.o.) výlučné právo na prevoz ľudských pozostatkov zosnulých v tomto zdravotníckom zariadení do chladiacich boxov na rímskokatolíckom cintoríne v Komárne, ktoré jej dávalo ako prvej prístup k zosnulým, ktorých je následne potrebné pochovať a poskytnúť pohrebné služby. Spoločnosť nevydávala ľudské pozostatky zosnulého pohrebníctvu bez úpravy zosnulého a týmto svojím konaním spôsobila vytlačenie všetkých ostatných pohrebníctiev, teda svojich konkurentov, z poskytovania pohrebnej služby úpravy ľudských pozostatkov.

Za porušenie zákona formou zneužitia dominantného postavenia vo vyššie popísaných konaniach bola podnikateľovi Cintoríny Komárno uložená pokuta vo výške 68 000,- Sk.

Rozhodnutie nenadobudlo právoplatnosť a je predmetom odvolacieho konania.

Slovnaft, a.s.

Odbor zneužívania dominantného postavenia Protimonopolného úradu SR uložil pokutu 300 mil. Sk podnikateľovi Slovnaft, a.s., za zneužívanie dominantného postavenia na relevantnom trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi na území SR  a na relevantnom trhu veľkoobchodu s motorovou naftou na území SR.

Protimonopolný úrad SR začal v decembri 2004 šetrenie na trhu pohonných hmôt. Šetrenie bolo zamerané na správanie sa spoločnosti Slovnaft, a.s., - jej cenovú a obchodnú politiku na trhoch s automobilovými benzínmi a motorovou naftou. V rámci šetrenia však úrad zistil súťažné problémy, na základe čoho začal správne konanie. 

Úrad teda skúmal obchodnú politiku spoločnosti Slovnaft, a.s. Ceny pre odberateľov sú stanovované tak, že spoločnosť Slovnaft, a.s., všetkým odberateľom účtuje cenníkovú cenu (ktorá sa v priebehu roka mení,) ku ktorej poskytuje zrážky, resp. účtuje prirážky. Úrad zistil, že prirážky, resp. zrážky boli stanovované rozdielne, diskriminačne bez akýchkoľvek objektívnych dôvodov. 

Protisúťažné konanie podnikateľa Slovnaft, a.s., voči podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o., posudzované v tomto správnom konaní, spočívalo v diskriminácii podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o., pri veľkoobchodnom predaji automobilových benzínov. Slovnaft, a.s., uplatňoval rozdielnu zľavu zo základnej veľkoobchodnej cenníkovej ceny a tým znevýhodňoval podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o., v súťaži. Slovnaft, a.s., uplatňoval voči podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava a podnikateľovi OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava rozdielnu zľavu zo základnej veľkoobchodnej cenníkovej ceny, čím došlo k tomu, že podnikateľovi SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava účtoval za jednotku odobratého automobilového benzínu vyššiu cenu, ako podnikateľovi OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava, aj keď od neho odobral vyšší objem automobilového benzínu ako podnikateľ OMV Slovensko, s.r.o., Bratislava. Uvedená diskriminácia podnikateľa SHELL Slovensko, s.r.o., Bratislava na trhu veľkoobchodu s automobilovými benzínmi mohla znevýhodniť podnikateľa SHELL Slovakia, s.r.o., Bratislava aj na trhu maloobchodu s automobilovými benzínmi, nakoľko vyššiu cenu za nakúpený tovar musel premietnuť buď do zníženia svojej marže alebo do zvýšenia ceny automobilových benzínov pre konečných spotrebiteľov.

Protisúťažné konanie podnikateľa Slovnaft, a.s., voči odberateľom motorovej nafty, posudzované v tomto správnom konaní, spočívalo v ich diskriminácii pri veľkoobchodnom predaji motorovej nafty. Vyššie popísaným správaním dominantného hráča voči odberateľom títo podnikatelia môžu byť znevýhodňovaní v súťaži. Toto konanie posúdil úrad ako zneužívanie dominantného postavenia.

Protiprávne konanie podnikateľa Slovnaft, a.s., zamerané voči odberateľom motorovej nafty má dopad na podnikateľov v podobe vyššej ceny za nakúpený tovar a na spotrebiteľov, nakoľko títo odberatelia motorovej nafty svoje zvýšené náklady na trhu výrobkov alebo služieb môžu premietnuť do svojich cien na úkor spotrebiteľov.

Za uvedené správanie bola spoločnosti Slovnaft, a.s., uložená pokuta 300 mil. Sk a bolo jej nariadené odstrániť existujúci protiprávny stav.

Rozhodnutie, ktoré úrad vydal 22.12.2006 ešte nenadobudlo právoplatnosť, nakoľko sa spoločnosť Slovnaft, a.s., odvolala voči prvostupňovému rozhodnutiu úradu.

3. Kontrola koncentrácií

Sprievodným efektom presadzovania sa podnikateľov na trhu je neustály tlak na znižovanie nákladov a skvalitňovanie poskytovaných tovarov alebo služieb. Jednou z foriem, ako dosiahnuť uvedené ciele, je využitie synergických efektov zo vzájomného spájania sa.

Koncentrácie medzi podnikateľmi sledujú najmä cieľ zlepšenia komplexnosti aktivít a zvýšenia efektívnosti, najmä cez dosiahnutie úspor z rozsahu a zo sortimentu, získanie know-how, silnejšej pozície na trhu, ako aj preniknutie na nové geografické, či tovarové trhy.

Koncentrácie prinášajú spravidla pozitívne efekty, ale v niektorých prípadoch znamenajú také štrukturálne zmeny, ktoré znižujú intenzitu súťaže na trhoch. Koncentrácie preto nie sú zakázané, ale je vo verejnom záujme nastaviť ex ante pravidlá kontroly koncentrácií, ktorých cieľom je udržanie konkurenčných trhových štruktúr. Zmyslom kontroly je v konečnom dôsledku ochrana spotrebiteľov pred negatívnymi účinkami neprimeranej trhovej sily vznikajúcej na základe takých ekonomických transakcií, ktoré by mohli v budúcnosti viesť napr. k zvyšovaniu cien, či stanovovaniu neprimeraných obchodných podmienok pre obchodných partnerov a spotrebiteľov. Kontrola koncentrácií predstavuje tretiu dôležitú súčasť súťažného práva.

Úlohou súťažného orgánu je posúdiť, či fúzie alebo akvizície nebudú viesť k vytvoreniu takej pozície na trhu, ktorá obmedzí efektívnu konkurenciu. Kontrola koncentrácií je založená na analýzach trhov a na predikciách budúceho vývoja. Posudzuje sa situácia pred a po koncentrácií a najmä skutočnosť, či v dôsledku koncentrácie nedôjde k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia, čo by následne viedlo k negatívnym dopadom na spotrebiteľov. Koncentrácie môžu mať horizontálne, vertikálne, ale aj konglomerátne efekty, ktoré je potrebné posúdiť.

Podľa platnej právnej úpravy sú podnikatelia, ktorých obrat presiahol sumu stanovenú zákonom, povinní nahlásiť koncentráciu úradu. Úrad  po oznámení koncentrácie dotknuté trhy podrobne analyzuje a na základe toho vydá rozhodnutie. Ak koncentrácia nevytvára ani neposilňuje dominantné postavenie podnikateľa na relevantných trhoch, úrad vydá súhlasné stanovisko. Naopak, ak sa vytvorí alebo posilní dominantné postavenie podnikateľa na trhu, úrad koncentráciu zakáže. V niektorých prípadoch môže súhlas viazať na splnenie podmienok. Až do nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia úradu podnikateľ nesmie vykonávať práva a povinnosti vyplývajúce z koncentrácie.

Od vstupu Slovenska do EÚ sa úrad môže vyjadrovať ku koncentráciám posudzovaným EK, ktoré majú dopad na slovenský trh. Úrad sa môže ku koncentráciám, posudzovaným komisiou, vyjadriť z hľadiska dopadov na slovenský trh. Zároveň môže byť koncentrácia, ktorá môže mať vplyv na trhy viacerých štátov, v rámci tzv. referral systému pridelená tej súťažnej inštitúcii, ktorá má najlepšie predpoklady jej efektívneho posúdenia.

Rok 2006 bol charakteristický najmä tým, že napriek skutočnosti, že úrad posudzoval koncentrácie v takmer všetkých odvetviach a sektoroch hospodárstva, najväčší počet skúmaných prípadov bol v sektore elektrotechnického priemyslu a informačných technológií, kde dochádza ku konsolidácii trhov. Obdobný proces prebieha aj v potravinárskom sektore. V sledovanom období sa tiež úrad zaoberal dvomi prípadmi nadobudnutia kontroly významnými silnými spoločnosťami, ktoré predstavovali súťažné riziká a ktoré nebolo možné riešiť navrhovanými podmienkami, preto musela byť realizácia týchto transakcií zo strany úradu ukončená zákazom.

V roku 2006 odbor koncentrácií viedol 51 správnych konaní a vydal 68 rozhodnutí. Celková výška pokút uložených najmä za porušenie suspenzie koncentrácie, ale aj za nepredkladanie údajov, v danom období predstavovala čiastku 965 000,- Sk.

Prehľad činnosti v oblasti koncentrácií za rok 2006	Tab. č. 4
všeobecné šetrenie	správne konanie	celkový počet rozhodnutí	počet rozhodnutí -súhlas, potvrdenie koncentrácie	počet rozhodnutí –zakázanie koncentrácie 	počet rozhodnutí - zastavenie konania	počet rozhodnutí -iné konania (pokuty, ...)	
20	51	68	40	2	12	14	

Privatizácia bratislavského letiska

Koncentrácia spočívala v získaní nepriamej kontroly podnikateľmi Flughafen Wien AG, prevádzkujúcim letisko Viedeň, a PENTA Investments Limited prostredníctvom spoločnosti BTS Holding, a.s., a priamej kontroly Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky nad podnikom podnikateľa Letisko M.R.Štefánika – Airport Bratislava, a.s., prevádzkujúcim letisko Bratislava.

Úrad v tomto konaní posudzoval dopady ekonomického spojenia letiska Viedeň a letiska Bratislava na viaceré relevantné trhy, pričom identifikoval obavy z obmedzenia hospodárskej súťaže na trhu poskytovania infraštruktúry pre osobné pravidelné regionálne lety.
 
Úrad na základe komplexného súťažného posúdenia viacerých faktorov, najmä však s ohľadom na to, že letiská Viedeň a Bratislava obsluhujú takmer rovnakú spádovú oblasť, ktorá sa neprekrýva so spádovými oblasťami ďalších letísk, ktoré by predstavovali súčasných alebo potenciálnych konkurentov, zistil, že medzi letiskami Viedeň a Bratislava prebieha súťaž o letecké spoločnosti i cestujúcich v danom regióne, a teda obe letiská sú na úradom zadefinovanom trhu poskytovania leteckej infraštruktúry pre pravidelné regionálne lety v postavení konkurentov.

Úrad zistil, že predmetnou koncentráciou dochádza k eliminácii jediného konkurenta letiska Viedeň, pričom vzhľadom na rýchly rast letiska Bratislava, vysoké bariéry vstupu na trh a neexistenciu potenciálnej konkurencie dospel k záveru, že predmetné ekonomické spojenie dvoch priamych konkurentov by viedlo k takej štrukturálnej zmene na trhu, ktorou by vznikol jediný podnikateľ, ktorý by nebol vystavený žiadnemu konkurenčnému tlaku a získanie takéhoto postavenia by mu umožňovalo správať sa nezávisle, t.j. pri prijímaní akýchkoľvek rozhodnutí by nebol tento podnikateľ nútený, a to najmä z dlhodobého hľadiska, zohľadňovať konkurenciu a tak prenášať efekty plynúce zo súťaže na spotrebiteľov. 

Posudzovanou štrukturálnou zmenou na trhu, ako dôsledkom predmetnej koncentrácie, by došlo k vzniku dominantného postavenia, ktorého dôsledkom sú významné prekážky efektívnej súťaže. Preto úrad vyzval účastníkov, aby predložili návrh podmienok, ktoré by mali úradom identifikovaný problém odstrániť. Úrad predložené podmienky podrobne posúdil a zistil, že navrhované podmienky neriešia úradom identifikovaný súťažný problém. Z uvedeného dôvodu úrad túto koncentráciu v zmysle zákona zakázal.

Proti rozhodnutiu úradu bol v zákonom stanovenej lehote podaný rozklad Rade Protimonopolného úradu, a teda rozhodnutie nenadobudlo právoplatnosť.

Koncentrácia podnikateľov SABMiller a Topvar

Predmetná koncentrácia spočívala v získaní nepriamej výlučnej kontroly podnikateľom SABMiller plc.  nad podnikom podnikateľa Topvar, a.s. Obidve spoločnosti sú činné v odvetví výroby piva. SABMiller plc. je nadnárodný koncern, ktorý na Slovensku pôsobí prostredníctvom pivovaru Šariš, ako aj dovozom piva z koncernových pivovarov v Českej republike. Topvar, a.s., je tradičným slovenským výrobcom piva.

Úrad definoval dva relevantné trhy ovplyvnené danou koncentráciou, a to predaj piva do obchodu (maloobchodné prevádzky a obchodné reťazce) a predaj piva do Horeca (zahŕňa pohostinské a gastronomické zariadenia odoberajúce prevažne sudové pivo).

Na základe vykonanej súťažnej analýzy úrad zistil, že predmetným ekonomickým spojením sa podnikateľ SABMiller plc. vyrovná svojou trhovou pozíciou dovtedy najsilnejšiemu podnikateľovi v oblasti predaja piva – podnikateľovi Heineken, a.s., a to z hľadiska trhových podielov, počtu a rozmiestnenia výrobných prevádzok, celkových výrobných kapacít, regionálnej prítomnosti oboch subjektov, ponúkaného portfólia pív, ako aj porovnateľnosti distribučných systémov, marketingových aktivít a príslušnosti k medzinárodným skupinám. Ani jeden z podnikateľov, Heineken, a.s., a SABMiller plc, nebude mať po koncentrácii vedúce postavenie na trhu.

Vzhľadom na vzniknutú situáciu, keď na trhu budú prítomné len dva silné podnikateľské subjekty, je potrebné preveriť, či nebude medzi nimi dochádzať ku koordinovanému správaniu, ktoré by obmedzilo súťažný tlak. V súlade s rozhodovacou praxou Európskej komisie, iných protimonopolných inštitúcii, ako aj európskych súdov, úrad posúdil možnosť koordinácie a jej udržateľnosť na základe viacerých faktorov.

Úrad v rámci posudzovania predmetnej koncentrácie analyzoval kľúčové faktory možnej koordinácie podnikateľov Heineken, a.s., a SABMiller plc. v budúcnosti, pričom dospel k záveru, že daná ekonomická transakcia nemá vplyv na už existujúce charakteristiky trhu vo vzťahu k možnej koordinácii správania sa. Zároveň na základe analýzy správania sa podnikateľov v minulosti nebola preukázaná koordinácia aktivít uvedených pivovarov, ale naopak, zistila sa existencia intenzívnej súťaže medzi spoločnosťami Heineken, a.s., a SABMiller plc.

Z uvedeného dôvodu úrad dospel k záveru, že predmetná koncentrácia nepovedie k vzniku kolektívnej dominancie, dôsledkom ktorej môžu byť významné prekážky efektívnej súťaže na relevantnom trhu a predmetnú koncentráciu schválil.

Rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť 10. 3. 2006.

Zákaz koncentrácie podnikateľov Tesco a Carrefour

Predmetná koncentrácia spočívala v získaní nepriamej kontroly podnikateľa Tesco plc. nad podnikom podnikateľa Carrefour Slovensko, a.s., na základe Zmluvy o kúpe a predaji akcií. Jednalo sa pritom o horizontálnu koncentráciu konkurenčných spoločností.

Koncentráciu oznámil podnikateľ Tesco plc., vzhľadom na naplnenie notifikačných kritérií  podľa Nariadenia Rady (ES) č. 139/2004, Európskej komisii. Nakoľko koncentrácia vyvolávala obavy z narušenia hospodárskej súťaže na lokálnych relevantných trhoch v Slovenskej republike, bola v časti, týkajúcej sa Slovenskej republiky postúpená zo strany EK na prešetrenie Protimonopolnému úradu SR.

Úrad analyzoval dopady koncentrácie na tri lokálne relevantné trhy - trh maloobchodného predaja každodenného spotrebného tovaru v hypermarketoch, supermarketoch a diskontných obchodoch v mestách Bratislava, Žilina a Košice, kde dochádza k prekrývaniu aktivít podnikateľov Tesco plc. a Carrefour, a.s.

Na uvedených relevantných trhoch má podnikateľ Tesco plc. vedúce postavenie, jeho najbližším konkurentom je podnikateľ Carrefour, a.s., pričom existuje podstatný odstup v postavení zostávajúcich podnikateľských subjektov na relevantných trhoch. Existujúca štruktúra jednotlivých lokálnych trhov, vysoké bariéry vstupu (značné priame a vynútené investície, utopené náklady spôsobené nevyhnutnosťou reklamy a marketingovej podpory pri vstupe na trh, administratívne bariéry vstupu, čas potrebný na vstup na trh a pod.), nasýtenosť jednotlivých relevantných trhov a neexistencia potenciálnej konkurencie spôsobujú, že v prípade realizácie  koncentrácie by došlo k vytvoreniu alebo posilneniu dominantného postavenia podnikateľa Tesco plc.. Podnikateľ Tesco plc. by tak nebol vystavený podstatnej hospodárskej súťaži a vzhľadom na svoju ekonomickú silu by sa mohol správať nezávisle vo vzťahu k dodávateľom, spotrebiteľom a konkurentom.

Úrad dňa 2.6.2006 informoval spoločnosť Tesco plc. o súťažných rizikách. Zároveň ju vyzval, aby predložila návrh podmienok a povinností, ktorými by sa odstránili obavy úradu z narušenia hospodárskej súťaže. Podnikateľ Tesco plc. predložil úradu Konečný návrh podmienok a povinností dňa 20. 10. 2006, t.j. takmer po 4 a pol mesiacoch, pričom trikrát požiadal úrad o predĺženie lehoty.

V rámci konečného návrhu podmienok Tesco plc. navrhlo odpredaj niektorých prevádzok a  identifikovalo potenciálnych kupujúcich prevádzaného podnikania. Úrad preverovaním zistil, že neexistujú takí podnikatelia, ktorí majú dostatočné zdroje, skúsenosti a záujem udržania a rozvíjania prevádzaného podnikania, ktorí by pôsobili ako konkurenčné subjekty  schopné vyvíjať súťažný tlak na spoločnosť Tesco plc..

Na základe získaných informácií, ako aj vzhľadom na existujúcu štruktúru relevantných trhov a charakter podnikateľom Tesco plc. navrhovaného odpredávaného podnikania, úrad dospel k záveru, že existuje vysoké riziko, či v predmetnom prípade existuje vhodný kupujúci pre navrhované prevádzané podnikanie.

Preukázali sa teda objektívne dôvody na uplatnenie § 12 ods. 5 zákona, na základe ktorého je možné koncentráciu zrealizovať až po eliminácii súťažných problémov, ktoré by koncentráciou mohli vzniknúť, t.j. spoločnosť Tesco plc. by nemohla vykonávať práva a povinnosti vyplývajúce z koncentrácie až do splnenia uložených podmienok. Návrh podmienok a povinností predložených podnikateľom Tesco plc. nezohľadňoval nevyhnutnosť uplatnenia § 12 ods. 5 zákona, a to napriek viacerým upozorneniam zo strany úradu v čase pred predložením Konečného návrhu podmienok a povinností podnikateľom Tesco plc..

Vzhľadom na uvedené skutočnosti, identifikované súťažné riziko, ako aj skutočnosť, že podnikateľom Tesco plc. navrhované podmienky a povinnosti neriešili a neboli spôsobilé odstrániť úradom identifikované súťažné problémy, úrad v zmysle zákona o ochrane hospodárskej súťaže túto koncentráciu zakázal, pretože zmena štruktúry trhu by bola v neprospech spotrebiteľov.

Rozhodnutie, vydané úradom 29.12.2006, nadobudlo právoplatnosť 17.1.2007. 

4. Protisúťažné opatrenia orgánov štátnej správy a obcí – aplikácia § 39 zákona

Paragraf 39 zákona o ochrane hospodárskej súťaže hovorí, že ani orgány štátnej správy, orgány územnej a záujmovej samosprávy pri výkone svojej činnosti nesmú zjavnou podporou zvýhodňovať niektorého podnikateľa, alebo iným spôsobom obmedzovať hospodársku súťaž.

Protimonopolný úrad SR, ako ochranca hospodárskej súťaže, preskúmava takéto zásahy verejného sektora a požaduje ich nápravu, aby konkurenčné podmienky neboli skresľované. Zásahy štátnej správy a obcí rieši Odbor dohôd obmedzujúcich súťaž a Odbor zneužívania dominantného postavenia podľa charakteru preskúmavaného opatrenia. V odvolacom konaní tieto prípady posudzuje Rada úradu.

V hodnotenom roku sa na úrade prešetrovali 3 prípady porušenia § 39 zákona. Prvostupňové orgány uložili súhrnnú pokutu vo výške 400 000,- Sk.

Mesto Bratislava

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky začal správne konanie voči Hlavnému mestu Slovenskej republiky Bratislava, pričom predmetom posudzovania úradu bol obsah Zmluvy uzavretej medzi hlavným mestom a firmou JCDecaux Slovakia, s.r.o., Bratislava a dodatok k tejto zmluve. 

Úrad postupoval podľa § 39 zákona č. 136/2001 Z. z. a posudzoval, či hlavné mesto pri výkone samosprávy neobmedzovalo súťaž zjavnou podporou zvýhodňujúcou podnikateľa JCDecaux Slovakia, s.r.o.

V rámci šetrenia, ktoré predchádzalo správnemu konaniu, úrad zistil, že ustanovenia Zmluvy a dodatku obsahujú exkluzívne právo na prevádzkovanie všetkých druhov presvetlenej reklamy pre spoločnosť JCDecaux, s.r.o., na verejných pozemkoch hlavného mesta, čím bude obmedzený vstup ďalších podnikateľov na trh vonkajšej reklamy.

Exkluzivitu spoločnosť JCDecaux, s.r.o., získala ako protislužbu za bezplatné vybudovanie mestského mobiliáru a jeho údržbu a hlavným dôvodom uzavretia Zmluvy a dodatku zo strany hlavného mesta bol jeho záujem o zaistenie, pre hlavné mesto ekonomicky výhodnej, výstavby mestského mobiliáru, čo je nepochybne v záujme občanov mesta a jeho návštevníkov.

Úrad na základe vykonaného šetrenia dospel k záveru, že vyššie uvedené skutočnosti dostatočne zdôvodňujú obmedzenie hospodárskej súťaže, ku ktorému došlo poskytnutím exkluzívneho práva k prevádzkovaniu všetkých druhov presvetlenej a osvetlenej reklamy pre JCDecaux, s.r.o., a v správnom konaní sa touto otázkou už nezaoberal. 

Úrad zároveň zistil, že Zmluva a dodatok obsahujú ustanovenie stanovujúce ochrannú 50 m zónu od reklamných zariadení JCDecaux, s.r.o., v rámci ktorej iní podnikatelia na trhu vonkajšej reklamy nebudú môcť umiestniť svoje reklamné zariadenia, čím budú títo podnikatelia znevýhodnení v hospodárskej súťaži.

Aj pokyn primátora hlavného mesta vo veci povoľovania umiestnenia reklamných, informačných a propagačných zariadení na cestných komunikáciách I. a II. triedy, pre ktoré je príslušným cestným správnym orgánom hlavné mesto a priľahlých pozemkoch vo vlastníctve hlavného mesta, obsahuje ustanovenia o ochrannej 50 m zóne od reklamných zariadení JCDecaux, s.r.o., čím dochádza k obmedzeniu hospodárskej súťaže. 

Úrad na základe zistených skutočností dospel k záveru, že príslušné ustanovenia Zmluvy a dodatku, ako aj pokynu primátora hlavného mesta o ochrannej 50 m zóne nemajú vplyv na dosiahnutie cieľov Zmluvy v prospech verejnosti, t.j. na rozdiel od poskytnutia exkluzivity na reklamné zariadenia pre JCDecaux, s.r.o., predstavujú obmedzenie súťaže, ktoré nie je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov, čím zároveň dochádza k zjavnej podpore zvýhodňujúcej podnikateľa JCDecaux Slovakia, s.r.o.

V rámci správneho konania bola úradu zo strany hlavného mesta predložená kópia Dodatku č. 3 k Zmluve, podpísaním ktorého prestalo platiť ustanovenie o ochrannej zóne 50 m pre JCDecaux, s.r.o., čím došlo k odstráneniu protisúťažného konania hlavného mesta.
Úrad uložil hlavnému mestu pokutu vo výške 50 000,- Sk. Rada úradu zamietla rozklad podnikateľa a potvrdila pokutu vo výške 50 000,- Sk. Rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť 22.8.2006.

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky

Odbor zneužívania dominantného postavenia vydal v októbri 2006 rozhodnutie, v ktorom konštatoval, že Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky (MK SR) porušilo § 39 zákona o ochrane hospodárskej súťaže tým, že ako orgán štátnej správy pri výkone štátnej správy zvýhodnilo štátnu príspevkovú organizáciu – Tlačovú agentúru Slovenskej republiky – Slovakia (TASR).

TASR je príspevková organizácia zriadená zákonom, ktorá má podľa zákona o rozpočtových pravidlách nárok na príspevok zo štátneho rozpočtu. Takýto príspevok však musí byť poskytnutý v súlade so zákonom o ochrane hospodárskej súťaže. TASR je súčasne subjektom vykonávajúcim činnosti v konkurenčnom prostredí a nakoľko MK SR nestanovilo pre rozpočtový rok 2006 spôsob použitia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu vopred objektívnym a transparentným spôsobom, umožnilo, aby boli z verejných prostriedkov financované aj také aktivity TASR, ktoré sú poskytované na trhovom princípe v konkurenčnom prostredí, čo malo za následok skreslenie hospodárskej súťaže. MK SR svojim konaním zvýhodňovalo počas rozpočtového roku 2006 podnikateľa TASR voči jeho konkurentom. Úrad rozhodol, že konkurenti, ktorí poskytujú porovnateľné služby, sú v súťaži znevýhodnení a preto spravodajstvo, ktoré je poskytované v konkurenčnom prostredí musí TASR, rovnako ako všetci jej konkurenti, financovať z vlastných podnikateľských príjmov a nemôže byť financované zo štátnych dotácií.

MK SR nepreukázalo, že existuje bariéra, ktorá neumožňuje MK SR poskytovať finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu v súlade so zákonom o ochrane hospodárskej súťaže.

Predmet tohto konania je totožný (týka sa iba iného rozpočtového roku) s predmetom konania, ktoré bolo ukončené právoplatným rozhodnutím Rady Protimonopolného úradu SR v marci 2006. MK SR boli teda známe súťažné princípy, na základe ktorých úrad posudzoval poskytnutie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu z pohľadu ochrany hospodárskej súťaže. Z existencie opakovaného porušenia zákona MK SR je zrejmé, že predchádzajúca pokuta nemala dostatočne odstrašujúci účinok, a preto úrad zvýšil výšku uloženej pokuty v porovnaní s predchádzajúcim rozhodnutím o 50% a uložil pokutu vo výške 300 000,- Sk.

Rozhodnutie nenadobudlo právoplatnosť, je predmetom odvolacieho konania.

Mesto Zvolen 

Dňa 24.11.2006 Rada úradu svojim rozhodnutím č. 2006/39/R/2/127 zamietla rozklad účastníka konania a potvrdila prvostupňové rozhodnutie, podľa ktorého mesto Zvolen porušilo § 39 zákona tým, že pri vydaní všeobecne záväzného nariadenia obce obmedzilo súťaž zjavnou podporou zvýhodňujúcou určitého podnikateľa.

V predmetnom všeobecne záväznom nariadení boli obsiahnuté klauzuly, podľa ktorých malo mesto Zvolen uprednostňovať pripojenie na centrálny zdroj zásobovania teplom tam, kde boli pre toto riešenie optimálne územno-technické podmienky a tiež malo zamedziť vytváraniu nových malých zdrojov znečisťovania.

Všeobecne záväzné nariadenie obce sa uplatňuje na území mesta Zvolen, je záväzné pre všetky subjekty, postup orgánov, ktoré ho aplikujú a rozhodujú v individuálnych veciach musí byť v súlade s jeho ustanoveniami. Dopady jeho aplikácie sa prejavujú v rámci územného konania, keďže všeobecne záväzné nariadenie je záväzným podkladom pre územné rozhodovanie a vypracovanie dokumentácie stavieb. Stavebný úrad (ktorým je obec) vymedzí v územnom rozhodnutí podmienky, ktorými sa zabezpečí aj súlad s cieľmi a zámermi územného plánovania. V rámci územných konaní mesto Zvolen vydáva záväzné stanoviská k územnému rozhodnutiu, kde v časti podmienok uskutočnenia výstavby stanovuje aj spôsob zabezpečenia vykurovania budúcej stavby. Bolo zistené, že mesto Zvolen koná v súlade s nariadením (stanovením napojenia na centrálne zásobovanie teplom ako spôsobom vykurovania stavby). Subjekty, ktorým je zo strany mesta Zvolen vydané takéto záväzné stanovisko, v ďalšej etape v rámci stavebného konania o vybudovanie alternatívneho zdroja zásobovania teplom nežiadajú.

Dopady všeobecne záväzného nariadenia sa môžu prejaviť taktiež v stavebnom konaní, kde v prípade umiestnenia alternatívneho zdroja zásobovania teplom v už existujúcej stavbe ide o zmenu v užívaní stavby, ktorá si vyžaduje buď stavebné povolenie od stavebného úradu, alebo rozhodnutie o zmene vo využití stavby, kde obec dáva súhlas vykonať predmetné stavebné úpravy.

Prvostupňový orgán podľa názoru Rady úradu správne zhodnotil, že predmetné ustanovenia všeobecne záväzného nariadenia mesta Zvolen majú za následok obmedzenie výberu spôsobu zásobovania teplom pre odberateľov. Jednak ide o existujúcich odberateľov, ktorí sú napojení na systém centrálneho zásobovania teplom, a to pokiaľ ide o ich možnosti sa od tohto systému odpojiť a zmeniť spôsob dodávok tepla a jednak o budúcich odberateľov, ktorí keďže sa nachádzajú v lokalite, kde je vybudovaný systém centrálneho zásobovania, nemajú možnosť uprednostniť alternatívny zdroj zásobovania a nepripojiť sa k systému.

Podľa názoru Rady úradu je pritom všetky potreby a podmienky, na ktoré sa mesto Zvolen v rozklade odvolávalo ako na potreby, ktoré pri budovaní energetickej koncepcie musí rešpektovať, možné zabezpečiť prostredníctvom iných nástrojov. Nie je nevyhnutné plošne konzervovať existujúci systém zásobovania teplom, čo znamená pre dodávateľov tepla do tohto systému stabilný odber tepla bez ohľadu na jeho cenu a kvalitu a odberateľom neumožňuje zaobstarať si zásobovanie teplom za výhodnejších podmienok. Všeobecne záväzné nariadenie musí byť teda v súlade nielen s právnymi predpismi zabezpečujúcimi ochranu životného prostredia,  trvalo udržateľný rozvoj a so stavebným zákonom, ale zároveň nesmie znamenať porušenie zákona o ochrane hospodárskej súťaže poskytnutím neodôvodnenej výhody podnikateľovi, alebo iným obmedzením konkurenčného prostredia.

Za protiprávne konanie bola mestu Zvolen uložená prvostupňovým orgánom pokuta 50 000,- Sk, ktorá bola rozhodnutím Rady úradu potvrdená ako primeraná spáchanému správnemu deliktu. Rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť 27.11.2006.

5. Procesný postup

Úrad z vlastnej iniciatívy alebo na základe podnetu od verejnosti začne všeobecné šetrenie vo veci možného porušenia zákona o ochrane hospodárskej súťaže. V rámci všeobecného šetrenia úrad získava informácie a analyzuje trh. Ak v rámci šetrenia úrad dospeje k záveru, že existuje podozrenie na porušenie zákona otvára správne konanie. Počas správneho konania sú účastníci konania povinní úradu poskytnúť všetky požadované podklady a informácie a v prípade potreby umožniť vstup pracovníkom úradu do priestorov podnikateľa. Úrad vykonáva svoje práva a povinnosti v rozsahu stanovenom v  zákone o ochrane hospodárskej súťaže a v správnom poriadku. Je napr.  povinný zachovať obchodné tajomstvo podnikateľov, vyzvať účastníkov konania pred vydaním rozhodnutia, aby sa vyjadrili k jeho zisteniam, prípadne, aby navrhli ich doplnenie, a podať im informáciu o záveroch prešetrovania, ku ktorým úrad dospel. Výsledkom správneho konania je rozhodnutie, ktoré obsahuje výrok a odôvodnenie.

Voči prvostupňovému rozhodnutiu sa možno odvolať v zákonnej lehote. O rozklade rozhoduje Rada úradu – kolektívny rozhodovací orgán, zložený z predsedu a podpredsedu úradu a piatich externých členov.

V roku 2006 bolo zloženie Rady úradu:
Danica Paroulková – predsedníčka úradu,
Daniela Zemanovičová – podpredsedníčka úradu,
Andrej Juris,
Eugen Jurzyca,
Katarína Kalesná,
Peter Kriška,
Róbert Prega.

Rozhodnutia Rady úradu nadobúdajú právoplatnosť dňom doručenia rozhodnutia poslednému účastníkovi konania.

Voči rozhodnutiu Rady nie je možné odvolať sa, ale je možne voči nemu podať žalobu na Krajský súd v Bratislave do dvoch mesiacov od doručenia rozhodnutia. V prípadoch, kedy je možné odvolanie voči rozsudku Krajského súdu, o odvolaní rozhoduje Najvyšší súd SR.

5.1. Druhostupňové konania

Rada Protimonopolného úradu SR prešetruje prípady, o ktorých rozhodol prvostupňový orgán a voči ktorým bol podaný rozklad účastníkom konania. Rada v roku 2006 vydala 21 rozhodnutí, ich kategorizácia je uvedená v tabuľke č. 5. Celkovo pritom rozhodla o pokutách v celkovej výške 1 572 476 347,- Sk.

Kategorizácia druhostupňových rozhodnutí	Tab. č. 5
celkový počet rozhodnutí	počet rozhodnutí -  potvrdené 1.stupňové rozhodnutia	počet rozhodnutí - zmenené 1.stupňové rozhodnutia 	počet rozhodnutí – zrušené a vrátené 1.stupňovému orgánu 	počet rozhodnutí - iné	
21	7	11	1	2	

Kartelová dohoda pri výstavbe diaľnic

Rada úradu sa na základe podaných rozkladov zaoberala prípadom kolúzie siedmich podnikateľov vo verejnej súťaži na výstavbu diaľnice Mengusovce – Jánovce, úsek km 0,00 – 8,00. Vo svojom rozhodnutí zo 16.10.2006 čiastočne zmenila výrok prvostupňového rozhodnutia, keďže jeden z podnikateľov bol vylúčený zo správneho konania, nakoľko išlo o dcérsku spoločnosť ďalšieho účastníka správneho konania. Rada úradu tiež čiastočne zmenila výšku pokút uložených jednotlivým podnikateľom, keďže podľa jej názoru spôsob diferenciácie jednotlivých účastníkov konania pri výpočte pokút, zvolený prvostupňovým orgánom, nebol správny.

Na posúdenie protiprávneho konania bolo aplikované komunitárne právo (čl. 81 ZES) a tiež právo národné (§ 4 zákona). K aplikácii čl. 81 ZES došlo na základe toho, že v danom prípade bol zistený možný vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Ak prípad má takýto charakter, úrad je podľa Nariadenia 1/2003 ES povinný posúdiť ho aj podľa príslušného ustanovenia Zmluvy o založení ES).

Pokiaľ ide o vecnú podstatu prípadu, Rada úradu sa stotožnila s prvostupňovým orgánom a vo svojom rozhodnutí potvrdila, že v predmetnej verejnej súťaži došlo medzi jej uchádzačmi (Inžinierske stavby, a.s., Skanska DS, a.s., Doprastav, a.s., Strabag, a.s., Betamont, s.r.o., a Mota Engill) ku koordinácii ponúk vo verejnej súťaži.

Protiprávne konanie spočívalo v koordinácii uchádzačov pri tvorbe súťažných cien v predmetnej verejnej súťaži. Rozhodujúcim dôkazom bola zhoda cenových ponúk (indexov jednotkových cien jednotlivých položiek stavby) jednotlivých uchádzačov v predmetnej verejnej súťaži, ktorá bola výrazná a neštandardná. Táto skutočnosť bola dostatočne preukázaná viacerými nezávislými zdrojmi – stanovisko obstarávateľa, stanovisko experta, ekonomická analýza cenových ponúk v obdobných verejných súťažiach a ich porovnanie s predmetnou verejnou súťažou. V žiadnej verejnej súťaži, ktorej sa zúčastnili uvedení podnikatelia, nedošlo k takejto umelej zhode indexov jednotkových cien.

Rada úradu tiež potvrdila záver prvostupňového orgánu, že takúto zhodu cenových ponúk nie je možné objektívne zdôvodniť, teda nemohla byť vysvetlená inak, ako dôsledok dohody obmedzujúcej súťaž zúčastnených podnikateľov. Možné alternatívne vysvetlenia zhody cenových ponúk, ktoré v priebehu správneho konania predkladali jednotliví účastníci konania, boli vyvrátené.

V tomto správnom konaní tiež bol využitý inštitút neohlásených inšpekcií u vybraných účastníkov správneho konania, v rámci ktorých bolo zistené, že účastníci konania mali vytvorenú dostatočnú komunikačnú platformu na uzavretie dohody obmedzujúcej hospodársku súťaž. Takisto bolo preukázané, že účastníci konania mali dlhodobo vytvorený nielen dostatočný priestor na komunikáciu, ale v rozhodnom období  ohľadom cenových ponúk do predmetnej verejnej súťaže aj komunikovali, pričom výmena informácií o cenách medzi konkurentmi je podľa súťažného práva neprípustná a zakázaná.

Zmyslom a účelom verejných súťaží, je umožniť obstarávateľom, ktorí disponujú najmä prostriedkami z verejného sektora, transparentný výber najlepšej ponuky. Kartelová dohoda má za cieľ narušiť proces tohto výberu, obstarávateľ je uvedený do omylu, pokiaľ ide o existenciu a intenzitu konkurencie na trhu, a aj pokiaľ ide o reálne podmienky, za ktorých možno predmet zákazky (v tomto prípade výstavbu konkrétneho úseku diaľnice) realizovať. Cieľom dohody bolo eliminovanie konkurenčného tlaku pri predkladaní ponúk vo verejnom obstaraní, čo umožňuje zvýšiť cenu nad konkurenčnú úroveň v neprospech spotrebiteľov. Zmyslom celého procesu verejného obstarania je, aby podnikatelia podávali nezávislé a konkurenčné ponuky a v snahe získať zaujímavú zákazku ponúkali najlepší pomer kvalita/cena. Koordinovaný postup znamená, že sa úplne odbúra konkurenčný tlak a de facto sa stratí zmysel organizovania verejných súťaži, ktorý má vygenerovať najlepšiu cenu, resp. ponuku a efektívne použitie verejných prostriedkov.

Za protiprávne konanie bola účastníkom konania uložená pokuta v celkovej súhrnnej výške cca 1 mld. 350 miliónov slovenských korún, pričom však v obratovom vyjadrení predstavovala u jednotlivých účastníkov výška pokuty najviac 2,5% z obratu, čo je na dolnej hranici možnej zákonnej sadzby 10% z obratu. Bolo zohľadnené, že napriek závažnému charakteru tohto protisúťažného správania (dohody obmedzujúce súťaž klasifikované ako ťažké kartely patria k najtvrdšie postihovaným obmedzeniam hospodárskej súťaže), došlo k nemu len v jednej verejnej súťaži.

Rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť 6.11.2006 a je predmetom súdneho preskúmania.

Slovenská advokátska komora (rozhodnutie združenia podnikateľov)

Rada úradu svojim rozhodnutím z 8.9.2006 zmenila rozhodnutie prvostupňového orgánu vo veci dohody obmedzujúcej súťaž vo forme rozhodnutia združenia podnikateľov, Slovenskej advokátskej komory.

Rada úradu sa pritom stotožnila s prvostupňovým orgánom, že ide o porušenie čl. 81 Zmluvy o založení ES (ako aj o porušenie národného práva, § 4 zákona), keďže v danom prípade bola preukázaná existencia možného vplyvu dohody obmedzujúcej súťaž na obchod medzi členskými štátmi.

Prvostupňový orgán pokladal za obmedzujúce hospodársku súťaž celé ustanovenie Advokátskeho poriadku, v ktorom bol stanovený zákaz zameniteľnosti obchodného mena advokátskej kancelárie s obchodným menom inej advokátskej kancelárie pôsobiacej v SR alebo mimo územia SR. Rada úradu konštatovala, že o dohodu obmedzujúcu súťaž ide len v časti tohto ustanovenia, „mimo územia SR“, keďže bez tejto časti ustanovenie podľa názoru Rady úradu korešponduje zákazu zameniteľnosti obsiahnutom v právnej úprave v Obchodnom zákonníku a nie je možné považovať ho za obmedzujúce. Vo vzťahu k zahraničným advokátskym kanceláriám však takéto obmedzenie podľa názoru Rady úradu nie je nevyhnutné ani z dôvodu ochrany klientov, či verejného záujmu a nespĺňa teda ani požiadavku primeranosti.

Takto formulované ustanovenia diskriminujú zahraničné advokátske kancelárie, ktoré majú záujem poskytovať aj na Slovensku svoje služby pod zavedenými, celosvetovo známymi menami. Zároveň bránia slovenským advokátom, resp. slovenským advokátskym kanceláriám, pôsobiť pod menom zahraničnej advokátskej kancelárie a využívať výhody s tým spojené. Po službách takýchto firiem s medzinárodným pokrytím existuje dopyt najmä zo strany klientov, ktorí sú nadnárodnými spoločnosťami a pôsobia vo viacerých krajinách. V tomto prípade medzinárodne známe a uznávané meno predstavuje konkurenčnú výhodu spojenú s obchodnou povesťou.

Takisto bol čiastočne zmenený výrok prvostupňového rozhodnutia, pokiaľ ide o zákaz pre advokátov reklamovať poskytovanie svojich služieb. V rozhodnutí bolo konštatované, že taxatívne stanovenie obsahu informácií, o ktorých môže advokát informovať verejnosť a  taxatívne obmedzenie formy zverejňovania týchto informácií predstavuje dohodu obmedzujúcu súťaž.

Taxatívne vymedzenie obsahu a formy reklamy predstavuje neodôvodnené zúženie možností poskytovateľov právnych služieb informovať o poskytovaných službách, nie je ani na prospech spotrebiteľom, pretože im zabraňuje získať maximálny možný rozsah objektívnych informácií, zužuje tiež spôsoby šírenia takýchto informácií a tým im sťažuje rozhodovanie pri výbere poskytovateľa advokátskych služieb.

Rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť 11.8.2006. Voči rozhodnutiu účastník konania podal žalobu na Krajský súd v Bratislave.

5.2. Súdne preskúmania rozhodnutí úradu

V roku 2006 súdy Slovenskej republiky v rámci správneho súdnictva preskúmavali rozhodnutia úradu v 25 prípadoch. Z toho v 6 prípadoch súdy žalobu zamietli a potvrdili tak rozhodnutia Rady úradu a v 5 prípadoch konanie zastavili v zmysle § 250d ods. 3 Občianskeho súdneho poriadku, čo znamená, že dôvod na konanie nebol daný a rozhodnutia vydané PMÚ SR sú platné a vykonateľné. V ostatných 14 prípadoch súdy doteraz právoplatne nerozhodli.

6. Súťažná advokácia

Úrad, rovnako ako súťažné inštitúcie iných krajín, sa angažuje v rámci „competition advocacy“ (súťažná advokácia), snahou úradu je dostať do povedomia odbornej aj laickej verejnosti pozitívne efekty z fungujúcej konkurencie na trhoch, ako aj poskytovať informácie o súťažných pravidlách a výstupoch úradu. „Competition advocacy“ predstavuje aktivity úradu zamerané na podporu konkurenčného prostredia, efektívnu hospodársku súťaž na trhoch a informovanie o pozitívnych dopadoch súťaže.

V roku 2006 úrad presadzoval viacero legislatívnych zmien, v rámci pripomienkových konaní podporoval diskusie o hospodárskej súťaži na akademickej pôde a odborných fórach.

6.1. Medzirezortné pripomienkové konania

V roku 2006 predložil zásadné pripomienky k deviatim materiálom, ktoré smerovali k odstráneniu regulačných bariér a iných obmedzení hospodárskej súťaže. V rámci inštitucionalizovaného systému medzirezortného pripomienkového konania zaujal okrem iných nasledovné stanoviská:

Návrh analýzy komplexného systému verejného obstarávania, evidencie a repasácie počítačov vo verejnej správe
Úrad požadoval, aby predložený materiál riešil aj dopady centralizácie verejného obstarávania na malých a stredných podnikateľov, možný efekt monopolizácie trhu, riziká nepružnosti vybraného dodávateľa, vrátane zapracovania požiadavky na odskúšanie predmetnej analýzy na pilotnom projekte pred jej uvedením do praxe.

Úrad ďalej namietal možnosť uzatvárania dlhodobých rámcových zmlúv, ktorých výsledkom by mohlo byť vylúčenie konkurencie z hospodárskej súťaže. Uvedeným by mohlo prísť k efektom monopolizácie, ktoré by mohli viesť k vylúčeniu malých a stredných podnikateľov z trhu a následne k zníženiu konkurenčného tlaku.

Úrad taktiež zdôraznil fakt, že centralizáciou systému príde k vytlačeniu regionálnych dodávateľov z účasti na hospodárskej súťaži. Preto navrhoval, aby sa pri posudzovaní postavenia a účasti regionálnych dodávateľov zohľadňoval územný regionálny princíp.

Zo stanoviska predkladateľa vyplynulo, že vznesenými pripomienkami úradu sa zaoberá v aktuálne vypracúvanej štúdii, ktorá zatiaľ nebola predmetom pripomienkového konania.

Návrh zákona, ktorým sa mení zákon č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike
K predmetnému návrhu vzniesol úrad viaceré zásadné pripomienky týkajúce sa predovšetkým vymedzenia kompetencii obcí v teplárenskom sektore. Obce pôsobia jednak ako regulátor (napr. pri schvaľovaní a obstarávaní energetickej koncepcie obce) a zároveň sú v niektorých prípadoch spolumajiteľmi centrálnych teplárni/rozvodov. Uvedený fakt spôsobuje konflikt záujmov, pri ktorom obce preferujú centrálne zásobníky tepla (ktorých sú spoluvlastníkmi) a bránia vzniku alternatívnych zdrojov cez rôzne regulačné nástroje.

Tieto nedostatky navrhol úrad odstrániť prenesením časti špecifikovaných kompetencií na iné subjekty a zároveň detailnejšie upraviť spôsob postupu obcí v tejto oblasti.

Úrad zdôraznil potrebu riešenia situácie, ak nedôjde k dohode medzi dodávateľom a odberateľom vo veci zmluvných podmienok dodávky a odberu tepla, a to ponechaním kompetencie Úradu pre reguláciu sieťových odvetví (ďalej len „ÚRSO“), nakoľko v teplárenskom sektore nie je zatiaľ dostatočne rozvinutá konkurencia a vypustenie uvedeného ustanovenia by mohlo spôsobiť problémy pri dohadovaní zmluvných podmienok.

Prekladateľ na podnet úradu v súvislosti s uvedenou pripomienkou novelizoval metodické usmernenie týkajúce sa predmetnej problematiky.

Návrh na zrušenie úlohy z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004, ktorou mala byť zrušená úloha pre Ministerstvo kultúry SR predložiť na rokovanie vlády návrh zákona o Tlačovej agentúre Slovenskej republiky (ďalej len „TASR“)
Úrad s predmetným návrhom nesúhlasil a požadoval, aby úloha predložiť na rokovanie vlády návrh zákona o TASR bola ponechaná v Pláne legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky, nakoľko z predošlej rozhodovacej praxe má skúsenosti, že v oblasti poskytovania tlačových správ dlhodobo dochádza k skresľovaniu súťaže z dôvodu nedostatočnej zákonnej úpravy. TASR v súčasnosti vykonáva také činnosti, resp. poskytuje také služby, ktoré sú poskytované v komerčnom a konkurenčnom prostredí a súčasne poberá na realizáciu týchto činností prostriedky zo štátneho rozpočtu. Novou právnou úpravou by bolo potrebné kreovať taký právny stav, ktorý vytvorí štandardne rovnaké podmienky pre všetky subjekty činné v danej oblasti a odstráni deformácie zapríčinené súčasnou právnou úpravou. 

Zásadná pripomienka úradu nebola akceptovaná. Návrh zákona o TASR je v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR zahrnutý do Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2007.

Návrh zákona o založení akciovej spoločnosti Lesy Slovenskej republiky
Úrad navrhoval, aby predmetný zákon upravoval podmienky podnikania na trhu so surovým drevom v takom rozsahu a takým spôsobom, aby bolo zabezpečené konkurenčné prostredie v danom sektore. Preto úrad požadoval implementovať do návrhu zákona ustanovenie, ktoré by zaväzovalo dominantnú spoločnosť Lesy Slovenskej Republiky, a.s. hospodáriť so svojím majetkom efektívne, transparentne a za nediskriminačných podmienok. Zároveň navrhoval, aby sa zaviedla pre spoločnosť Lesy Slovenskej republiky, a.s. možnosť predávať drevnú hmotu aj prostredníctvom aukcií, ktorých podmienky by stanovovalo Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky.

Riešenie navrhnuté Ministerstvom pôdohospodárstva Slovenskej republiky úrad neakceptoval ako dostačujúce. Návrh zákona bol z legislatívneho procesu stiahnutý, pričom nie je zaradený do Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2007.

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach
Úrad požadoval vyjasnenie kompetencií medzi súťažnou a regulačnou inštitúciou a zároveň mal viaceré pripomienky, ktoré smerovali k zachovaniu objektívnosti a nezávislosti ÚRSO.
Úrad mal k návrhu zákona, okrem uvedenej zásadnej pripomienky, aj viaceré pripomienky odporúčacieho charakteru. Vo vzťahu k definícii pôsobnosti ÚRSO vymedzenej v § 5 ods. 1 písm. a) návrhu zákona navrhoval rozšíriť a precizovať definovanie jeho pôsobnosti na úseku ochrany hospodárskej súťaže tým, že bude určovať spôsoby, postupy a podmienky na jej zabezpečenie v sieťových odvetviach tak, aby hospodársku súťaž optimalizoval tam, kde neexistuje alebo nefunguje. Úrad ďalej namietol, že vo viacerých ustanoveniach novely zákona o regulácii v sieťových odvetviach je pôsobnosť ÚRSO vymedzená neurčito a nedostatočne, nakoľko je obmedzená len na sledovanie trhu a povinnosti prevádzkovateľov, pričom nie je zabezpečená reálna možnosť aplikovať nápravný mechanizmus v prípade zistenia nedostatkov. Preto navrhoval doplniť pôsobnosť ÚRSO o prijímanie opatrení na odstránenie zistených nedostatkov, prípadne ukladanie sankcií.

Vo vzťahu k návrhu zriadiť Regulačnú radu ako nezávislý orgán stratégie a riadenia regulácie na zabezpečenie nezávislosti v oblasti regulácie sieťových odvetví úrad navrhoval ako alternatívu na zabezpečenie nezávislosti ÚRSO a na dosiahnutie rovnováhy medzi nezávislosťou regulačného orgánu a zodpovednosťou za jeho činnosť zaviesť obligatórne verejné konzultácie spolu s príslušným procesným mechanizmom. S uvedeným tiež úzko súvisí odporúčanie úradu, aby návrh regulačnej politiky vypracúvaný Regulačnou radou obsahoval aj zhodnotenie predchádzajúceho regulačného obdobia, a to z pohľadu dosiahnutej transparentnosti trhu a hospodárskej súťaže na trhu s tovarom a službami v sieťových odvetviach, ako aj zhodnotenie potreby ďalšej regulácie, pričom návrh regulačnej politiky by bol predmetnom konzultácií s odbornou verejnosťou.

Zásadná pripomienka úradu bola akceptovaná a spolu s ňou aj niektoré odporúčacie pripomienky.

6.2. Iniciatívy úradu

Úrad v snahe viac využívať program zhovievavosti a poskytnutia informácií podnikateľom vypracoval usmernenie „Neuloženie alebo zníženie pokuty pri niektorých typoch dohôd obmedzujúcich súťaž podľa § 38 ods. 11 a 12 zákona (Leniency program)“.

Niektoré typy dohôd obmedzujúcich súťaž, najmä tie, uzatvorené medzi konkurentmi a týkajúce sa určenia cien, delenia trhov, obmedzovania výroby alebo koordinácie správania v procese verejného obstarávania patria medzi najzávažnejšie porušenia zákona o ochrane hospodárskej súťaže s výrazným negatívnym dopadom na spotrebiteľa, ako aj na celé odvetvie, pričom ich cieľom je zvýšenie cien tovarov a služieb poskytovaných účastníkmi dohody a tým aj ich zisku.

Vzhľadom na výrazne negatívne dopady tohto typu dohôd obmedzujúcich súťaž je ambíciou úradu tieto dohody odhaľovať a ich účastníkov sankcionovať. Ako ukazujú zahraničné skúseností k odhaľovaniu kartelov môže výrazne napomôcť aj program zhovievavosti.

Pokuta za účasť na kartelovej dohode však môže byť znížená alebo neuložená tým účastníkom kartelovej dohody, ktorí ju pomôžu preukázať. Rýchle odhalenie a preukázanie kartelovej dohody predstavuje väčší prínos, ako potrestanie každého jej účastníka.

Materiál „Neuloženie alebo zníženie pokuty pri niektorých typoch dohôd obmedzujúcich súťaž podľa § 38 ods. 11 a 12 zákona, tzv. Leniency program, úrad zverejnil na svojej webovej stránke s cieľom vysvetliť postup úradu pri jeho aplikovaní.

7. Spolupráca s partnermi

7.1. Medzinárodná spolupráca

Protimonopolný úrad SR má zastúpenie vo viacerých európskych a medzinárodných súťažných organizáciách a združeniach. Najvýznamnejšie spomedzi nich, v ktorých je úrad členom, sú Medzinárodná súťažná sieť (ICN - International Competition Network), Európska súťažná sieť (ECN - European Competition Network), Európske súťažné orgány (ECA – European Competition Authorities) či Association of Competition Economics (ACE). Zároveň úrad vyvíja aktivity v rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD - Organisation for Economic Co-operation and Development) vo Výbore pre hospodársku súťaž. V roku 2006 pracovníci úradu absolvovali 41 pracovných ciest, kde participovali na práci pracovných skupín  a zúčastnili sa odborných konferencií zameraných na súťažnú politiku a jej aplikáciu.

Európska komisia

Úrad skúma mnoho prípadov, ktorých dopad môže mať vplyv nielen na slovenský trh, ale aj na obchod medzi členskými štátmi Európskej únie. V týchto prípadoch, v zmysle Nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy ES, úrad aplikuje články 81 a 82 Zmluvy ES. Zároveň v týchto prípadoch úrad svoj postup konzultuje s Európskou komisiou, aby sa zabezpečil jednotný výstup európskych súťažných inštitúcií. V prípadoch posudzovania koncentrácií dochádza tiež k výmene informácií medzi Európskou komisiou a národnými súťažnými inštitúciami.

Na efektívnejšiu aplikáciu súťažných pravidiel vznikla v rámci Európskej únie Európska súťažná sieť (ECN). ECN slúži na lepšie koordinovanie súťažnej politiky v rámci európskeho spoločenstva prostredníctvom výmeny informácií, vypracovaním a presadzovaním spoločných riešení pri skúmaní súťažných problémov na pôde expertných pracovných skupín.

Počas roku 2006 sa pracovníci úradu zúčastnili viacerých plenárnych zasadnutí ECN, ako aj poradných orgánov, ako napríklad zasadanie podskupiny pre šport, podskupiny pre platobné karty či pre energetiku.

European Competition Authorities - ECA  

ECA vznikla v apríli 2001 v Amsterdame ako diskusné fórum súťažných orgánov  Európskeho hospodárskeho priestoru s cieľom vzájomne spolupracovať a tým zefektívniť uplatňovanie súťažných princípov. Spolupráca v predmetnej oblasti sa rozvíja prostredníctvom organizovania stretnutí súťažných orgánov organizovaných v ECA a v rámci pracovných skupín a výmenou informácií.

V máji 2006 sa pracovníci úradu zúčastnili Výročného stretnutia ECA, kde sa rokovalo o ďalšom fungovaní tohto fóra, ako aj ďalších zasadnutí pracovných skupín pre oblasti leteckej dopravy a udeľovania pokút.

Association of Competition Economics – ACE

ACE spája všetkých, ktorí sa zaoberajú ekonómiou v oblasti hospodárskej súťaže. Úrad sa v roku 2006 zapojil do aktivít tohto združenia účasťou na Výročnej konferencii ACE.

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj – OECD

Výbor pre hospodársku súťaž OECD je jedným z najvýznamnejších platforiem, prostredníctvom ktorého dochádza k výmene skúseností s praktickými aplikáciami súťažného práva a politiky. OECD zoskupuje 30 členských krajín a spolupracuje s ďalšími 70 krajinami a rôznymi inštitúciami. Koordinuje tvorbu analytických štúdií a odporúčaní, pomáha pri výmene skúseností z jednotlivých krajín.

V roku 2006 sa pracovníci úradu zúčastnili dvoch zasadnutí Výboru pre hospodársku súťaž OECD, jedného Globálneho fóra pre súťaž a troch stretnutí pracovných skupín OECD zameraných na súťaž a reguláciu a na spoluprácu a presadzovanie súťaže.

International Competition Network – ICN

V októbri 2001 v New Yorku bolo založené Fórum ICN (Medzinárodná súťažná sieť) za účelom koordinácie a zlepšenia uplatňovania pravidiel hospodárskej súťaže v prospech spotrebiteľov na celom svete. ICN, ktorého členom je aj Slovenská republika, sa orientuje na zlepšenie globálnej spolupráce v oblasti hospodárskej súťaže a zameriava sa na presadzovanie princípov hospodárskej súťaže. Protimonopolný úrad SR má svojich zástupcov vo viacerých pracovných skupinách tohto fóra a zapája sa do práce v rámci ICN.

7.2. Medzinárodná spolupráca na pôde úradu

Začiatkom roka 2006 sa na PMÚ SR uskutočnilo pracovné rokovanie s reprezentantmi Úradu pre ochranu hospodárskej súťaže z Českej republiky, cieľom ktorého bola výmena skúseností v aplikácii súťažných pravidiel v SR a ČR hlavne v oblastiach telekomunikácií, verejného obstarávania a plynárenského sektora.

V apríli 2006 sa na Slovensku konalo stretnutie zástupcov Európskej komisie so zástupcami SR, týkajúce sa pokroku pri deregulácii profesijných služieb, najmä profesií notárov, advokátov, stavebných inžinierov, audítorov, architektov a daňových poradcov. Misia monitorovala, ako sa realizujú odporúčania Európskej komisie v oblasti profesijných služieb, ktoré smerovali k prehodnoteniu nadmernej regulácie a existujúcich obmedzení.

Protimonopolný úrad SR v rámci pomoci SR pri plnení cieľov Akčného plánu EÚ – Ukrajina, ktorý bol schválený vládou SR dňa 26.10. 2005, vytvoril priestor pre odovzdanie skúseností úradu z prístupového procesu SR do EÚ v oblasti hospodárskej súťaže partnerskej inštitúcii z Ukrajiny. Súčasne boli uskutočnené konzultácie k problematike antitrustu, kontroly koncentrácií, štátnej pomoci, exkluzívnych a špeciálnych práv a štátnych monopolov komerčnej povahy. Zástupcovia partnerskej inštitúcie sa oboznámili aj s rozhodovacou praxou úradu a aplikáciou práva a politiky hospodárskej súťaže v Slovenskej republike.

7.3. Stáže a zvyšovanie kvalifikácie

Pracovníci úradu absolvovali počas sledovaného obdobia dve konzultačné stretnutia na zahraničných súťažných orgánoch. S rakúskou partnerskou inštitúciou bol prediskutovaný prípad koncentrácie letísk Viedeň, Bratislava a Košice. S českým partnerom bola prediskutovaná problematika konkurenčného prostredia v energetickom sektore. Pracovníci úradu absolvovali tri krátke študijné pobyty v Nemecku, Holandsku a Belgicku, cielené na problematiku antitrustu a kontroly koncentrácií.

V roku 2006 prebiehalo na Protimonopolnom úrade SR školenie zamestnancov v oblasti informačných technológií spolufinancované Európskym sociálnym fondom (ESF). Vzdelávanie bolo ukončené zložením odbornej skúšky a získaním Európskeho vodičského preukazu na počítače (ECDL – European Computer Driving Licence).

7.4. Spolupráca s partnermi v SR

V hodnotenom roku sa úrad snažil zefektívniť spoluprácu s orgánmi činnými v trestnom konaní – prokuratúrou a políciou. Pri aplikovaní súťažných pravidiel spolupracoval aj s inými orgánmi štátnej správy, najmä so sektorovými regulátormi – Telekomunikačným úradom SR, Úradom pre reguláciu sieťových odvetví. V snahe zintenzívniť odhaľovanie kartelových dohôd v procese verejného obstarávania úrad spolupracoval s Úradom pre verejné obstarávanie.

V rámci šírenia informácií o pravidlách ochrany hospodárskej súťaže a súťažnej kultúry úrad spolupracoval opätovne s univerzitami. Na Fakulte ekonomických a sociálnych vied UK v Bratislave pracovníci úradu viedli jednosemestrálny kurz Súťažná politika.