ORGANISATION  INTERGOUVERNEMENTALE POUR LES TRANSPORTS INTERNATIONAUX FERROVIAIRES

OTIF	organisation fÜr den
MEDZIŠTÁTNA ORGANIZÁCIA PRE MEDZIŠTÁTNU  ŽELEZNIČNÚ PREPRAVU
INTERGOVERNMENTAL ORGANISATION FOR INTERNATIONAL CARRIAGE BY RAIL

DIPLOMATICKÁ KONFERENCIA K PRIJATIU	UNIDROIT/OTIF 2006
ŽELEZNIČNÉHO PROTOKOLU K	DCME-RP - Doc. 5
Dohovoru o medzinárodných zaISŤOVACÍCH 	originál: anglický
PRÁVACH NA MOBILNÉ ZARIADENIA	Júl 2006
Luxemburg, 12. až  23. február 2007
DOHOVOR
O MEDZINÁRODNÝCH ZAISŤOVACÍCH PRÁVACH NA MOBILNÉ ZARIADENIA
(prijatý v Kapskom meste dňa 16. novembra 2001)
DOHOVOR
O MEDZINÁRODNÝCH ZAISŤOVACÍCH PRÁVACH NA MOBILNÉ ZARIADENIA
Zmluvné štáty tohto dohovoru -
S vedomím, že je nevyhnutné získavať a využívať hnuteľné vybavenie vysokej hodnoty alebo osobitného hospodárskeho významu a účinným spôsobom uľahčiť financovanie nadobúdania a využívania tohto vybavenia,
s uznaním výhod financovania zabezpečeného majetkovou hodnotou a lízingu pre tento účel a s prianím uľahčiť takéto právne úkony stanovením pre ne jasne platných pravidiel,
nezabúdajúc na nevyhnutnosť starostlivosti o celosvetové dodržiavanie a ochranu zabezpečovacích práv takéhoto vybavenia,
s prianím vytvoriť všetkým zúčastneným ďalekosiahle a vzájomné hospodárske výhody,
v presvedčení, že tieto pravidlá odzrkadľujú zásady financovania zabezpečeného majetkovou hodnotou a lízingu a musia podporovať zmluvnú voľnosť strán, potrebnú pre tieto právne úkony,
nezabúdajúc na nevyhnutnosť stanoviť právny rámec pre medzinárodné zabezpečovacie práva takéhoto vybavenia a na tento účel vytvoriť medzinárodný registračný systém na ochranu zabezpečovacích práv, 
so zohľadnením cieľov a zásad, ktoré sú vo vzťahu k tomuto vybaveniu ukotvené  v existujúcich dohodách -
dohodli nasledovné ustanovenia:
KAPITOLA I
Oblasť použitia a všeobecné ustanovenia
Článok 1 – Stanovenie pojmov
Pokým súvislosti nevyžadujú nič iné, budú v tomto dohovore  nasledovné pojmy používané v ďalej uvedenom význame:
a)	"dohoda" znamená zaisťovaciu dohodu, dohodu o výhrade vlastníckeho práva alebo lízingovú zmluvu;
b)	"odstúpenie" znamená zmluvu, ktorou zabezpečené pohľadávky prejdú na nadobúdateľa pohľadávky buď ako záruka, alebo  iným spôsobom s prenosom alebo bez prenosu s tým spojeného medzinárodného zabezpečovacieho práva ;
c)	"zaistené pohľadávky" znamená všetky na základe dohody existujúce nároky na platbu alebo iný výkon dlžníka,  ktoré sú zabezpečené predmetom alebo sa naň vzťahujú;
d)	"začatie konkurzného konania" znamená okamih, ku ktorému sa konkurzné konanie podľa príslušného insolvenčného práva považuje za začaté;
e)	"kupujúci s výhradou" znamená kupujúceho v rámci dohody o výhrade vlastníckeho práva;
f)	"predávajúci s výhradou" znamená predávajúceho v rámci dohody o výhrade vlastníckeho práva;
g)	"kúpna zmluva" znamená zmluvu o predaji predmetu kupujúcemu prostredníctvom predajcu, ktorá nie je dohodou v zmysle písmena a;
h) 	"súd" znamená riadny súd, správny súd alebo rozhodcovský súd zriadený právnym štátom;
i)	"veriteľ" znamená príjemcu záruky na základe zaisťovacej dohody, predávajúceho s výhradou na základe dohody o výhrade vlastníckeho práva alebo poskytovateľa lízingu na základe lízingovej zmluvy;
j)	"dlžník" znamená poskytovateľa záruky na základe zaisťovacej dohody, 			predávajúceho s výhradou na základe dohody s výhradou vlastníckeho práva, príjemcu lízingu na základe lízingovej zmluvy alebo osobu, ktorej právo na predmet je zaťažené zapísateľným zákonným právom;
k) 	"konkurzný správca" znamená osobu, ktorá má oprávnenie, hoci len predbežné, uskutočniť sanáciu alebo likvidáciu a zahŕňa samospravujúceho dlžníka, pokým to povoľuje  príslušné insolvenčné právo;
l) 		"konkurzné konanie" znamená konkurzné, likvidačné alebo iné kolektívne súdne alebo správne konanie vrátane predbežných konaní, v ktorých majetok a úkony dlžníka na sanáciu alebo likvidáciu budú podriadené kontrole alebo dozoru súdu;
m)      "Zúčastnený" znamená
 i)      dlžníka;
ii) 	každú osobu, ktorá na zabezpečenie plnenia jedného zo záväzkov v prospech veriteľa preberá ručenie alebo záruku, standby letter of credit alebo poskytne zabezpečenie úveru iného druhu;
iii)    každú inú osobu, ktorá má právo na predmet;
n) 	"vnútroštátny právny úkon" znamená právny úkon druhu uvedeného v článku 2 odsek 2 písmeno a až c, ak sa ťažisko záujmov všetkých strán zúčastnených na tomto právnom úkone, ako aj príslušný predmet (ktorého príslušnosť sa stanovuje podľa protokolu) pri uzavretí zmluvy nachádzajú v tom istom právnom štáte a ak zabezpečovacie právo vytvorené právnym úkonom bolo v právnom štáte, ktorý podal vyhlásenie podľa článku 50 odsek 1, zapísané do národného registra;
o) 	"medzinárodné zabezpečovacie právo" znamená zabezpečovacie právo  veriteľa, na ktoré sa aplikuje článok 2;
p) 	"medzinárodný register" znamená medzinárodné registračné zariadenia predpokladané pre účely tohto dohovoru alebo protokolu;
q) 	"lízingová zmluva" znamená dohodu, ktorou osoba (poskytovateľ lízingu) druhej osobe (príjemca lízingu) proti lízingovému úroku alebo platbe iného druhu prizná majetkové alebo dispozičné právo na predmet (s alebo bez kúpnej opcie);
r)	"národné zabezpečovacie právo" znamená zabezpečovacie právo veriteľa na predmet, ktoré bolo vytvorené vnútroštátnym právnym úkonom spadajúcim pod vyhlásenie podľa článku 50 odsek 1;

s)	"zákonné právo" znamená právo, ktoré bolo podľa práva zmluvného štátu, ktorý vydal vyhlásenie podľa článku 39,  udelené na zabezpečenie plnenia záväzku; k tomu patria aj záväzky voči štátu, štátnej inštitúcii alebo medzištátnej alebo súkromnej organizácii;
t)	"správa o národnom zabezpečovacom práve" znamená správu o vytvorení národného zabezpečovacieho práva, ktorá je zapísaná, alebo sa má zapísať do Medzinárodného registra;
u)	"predmet" znamená predmet kategórie podľa článku 2;
v) 	"už existujúce právo" znamená právo akéhokoľvek druhu na predmet, ktorý bol vytvorený alebo vznikol pred dňom vstúpenia tohto dohovoru do platnosti, ako je stanovené v článku 60 odsek 2 písmeno a;
w) 	"náhradné plnenia" znamená náhradné plnenia v peňažnej alebo inej forme za úplnú alebo čiastočnú stratu, úplné alebo čiastočné zničenie alebo úplnú alebo čiastočnú konfiškáciu alebo vyvlastnenie predmetu;
x) 	"budúce odstúpenie" znamená odstúpenie, ktoré sa má v budúcnosti uskutočniť po tom, ako nastane určitá udalosť, nezáleží na tom, či udalosť nastane  s určitosťou alebo nie; 
y) 	"budúce medzinárodné zabezpečovacie právo" znamená zabezpečovacie právo, ktoré má byť v budúcnosti predmetu priznané ako medzinárodné zabezpečovacie právo, v prípade že nastane určitá udalosť (napríklad, ak dlžník získa právo na predmet), nezáleží na tom, či udalosť nastane  s určitosťou alebo nie;
z)	"budúci predaj" znamená predaj, ktorý sa má uskutočniť v budúcnosti po tom, ako nastane určitá udalosť, nezáleží na tom, či udalosť nastane  s určitosťou alebo nie;
aa) 	"protokol" znamená protokol príslušne platný pre každú kategóriu predmetov a zaistené pohľadávky, na ktoré sa aplikuje tento dohovor;
bb)      "zapísaný" znamená zapísaný v Medzinárodnom registri podľa kapitoly V;
cc) 	"zapísané právo" znamená medzinárodné zabezpečovacie právo, zapísateľné zákonné právo alebo národné zabezpečovacie právo označené v správe o národnom zabezpečovacom práve, ktoré je zapísané vždy podľa kapitoly V;
dd) 	"zapísateľné zákonné právo" znamená zákonné právo, ktoré je zapísateľné podľa vyhlásenia zloženého podľa článku 40;
ee) 	"správca registra" znamená osobu alebo inštitúciu, ktorá je určené v príslušnom protokole alebo je menovaná podľa článku 17 odsek 2 písmeno b;
ff) 	"registračný poriadok" znamená registračný poriadok zostavený alebo schválený dozorným úradom podľa protokolu;
gg) 	"predaj" znamená prevod vlastníctva predmetu na základe kúpnej zmluvy;
hh) 	"zabezpečený záväzok" znamená záväzok zabezpečený zabezpečovacím právom;
ii) 	"zaisťovacia dohoda" znamená dohodu, ktorou sa poskytovateľ záruky priznáva alebo sa zaväzuje priznať prijímateľovi záruky  právo  na predmet  (vrátane vlastníctva), aby bolo zabezpečené plnenie existujúceho alebo budúceho záväzku poskytovateľa záruky alebo tretej osoby;
jj) 	"zabezpečovacie právo" znamená právo vytvorené zaisťovacou dohodou;
kk) 	"dozorný úrad" znamená v súvislosti s protokolom dozorný úrad menovaný v článku 17 odsek 1; 
ll) 	"dohoda o výhrade vlastníckeho práva" znamená dohodu o predaji predmetu za podmienky, že prechod vlastníckych práv sa uskutoční po splnení predpokladov uvedených v dohode;
mm) 	"nezapísané právo" znamená zmluvne dohodnuté právo alebo zákonné právo (s výnimkou práva podľa článku 39), ktoré nebolo zapísané, nezáleží na tom, či je alebo nie  je podľa tejto dohody zapísateľné; 
nn) 	"písomne" znamená zaznamenanie údajov (vrátane diaľkového prenosu) v zhmotnenej alebo inej forme, ktoré môže byť neskôr zhmotnené, a ktoré vhodným spôsobom označuje svojho vystavovateľa.
Článok 2 – Medzinárodné zabezpečovacie právo
(1)	Tento dohovor obsahuje ustanovenia pre opodstatnenie a účinky medzinárodného zabezpečovacieho práva hnuteľného vybavenia určitých kategórií a pre zaistené pohľadávky.
(2)	V zmysle tohto dohovoru je medzinárodné zabezpečovacie právo hnuteľného vybavenia  podľa článku 7 opodstatnené právo na jednoznačne identifikovateľný predmet, ktorý spadá do kategórie takýchto predmetov uvedenej v odseku 3 a opísanej v protokole,

a)	ktoré poskytovateľ záruky prizná na základe zaisťovacej dohody,
b)	ktoré má predávajúci s výhradou na základe dohody o výhrade vlastníckeho práva alebo
c)	ktoré má poskytovateľ lízingu na základe lízingovej zmluvy.
Právo, ktoré spadá pod písmeno a, nespadá súčasne pod písmeno b alebo c.
(3)	Kategórie uvedené v odseku 1 a 2 sú
a)	kabíny lietadiel, letecké motory a helikoptéry;
b)	železničný pohyblivý materiál;
c)	hmotné hodnoty vesmíru.
(4)	Právo, ktoré sa má aplikovať, stanovuje, či právo podľa odseku 2 spadá pod jeho písmeno a,b alebo c
(5)	Medzinárodné zabezpečovacie právo na predmet zahŕňa náhradné plnenia za tento predmet. 
Článok 3 – Oblasť použitia
(1)	Tento dohovor sa aplikuje v prípade, že sa dlžník v čase uzatvorenia dohody, ktorá priznáva alebo stanovuje priznanie medzinárodného zabezpečovacieho práva, nachádza v zmluvnom štáte.
(2)	Aplikovateľnosť tejto dohody nie je dotknutá tým, že sa veriteľ nachádza v nezmluvnom štáte.
Článok 4 – Miesto, na ktorom sa nachádza dlžník
(1)	Dlžník sa nachádza v zmluvnom štáte v zmysle článku 3 odsek 1,
a)	ak je založený podľa jeho práva;
b)	ak tam má svoje zapísané alebo podľa stanov určené sídlo;
c)	ak sa tam nachádza jeho centrálna správa alebo 
d)	ak sa tam nachádza jeho pobočka.
(2)	Pobočka dlžníka v zmysle odseku 1   písmeno  d  znamená jeho hlavnú pobočku v prípade, že má viac pobočiek, alebo jeho zvyčajný pobyt v prípade, že nemá žiadnu pobočku.
Článok 5 – výklad a právo, ktoré sa má použiť
(1)	Pri výklade tohto dohovoru sú jeho účelmi, ako sú opísané v preambule, jeho medzinárodný charakter a nevyhnutnosť zohľadňovať podporovanie jeho jednotného výkladu a  predvídateľného použitia.
(2)	Otázky, ktoré sa týkajú predmetu úpravy tohto dohovoru, ale nie sú v tomto dohovore jednoznačne rozhodnuté, sa rozhodnú  podľa všeobecných zásad, ktoré sú základom tohto dohovoru, alebo v prípade, že takéto zásady chýbajú, rozhodne právo, ktoré sa má použiť.
(3)	Odvolania sa na právo, ktoré sa má použiť, sú odvolaniami na vnútroštátne pravidlá, ktoré sa aplikujú podľa pravidiel medzinárodného súkromného práva štátu, v ktorom sa nachádza súd príslušný v danej veci.
(4)	Ak štát zahŕňa viac územných jednotiek, z ktorých každá má na rozhodnutie danej otázky vlastné pravidlá, rozhoduje, ak nie je stanovené nič iné, právo tohto štátu na základe pravidiel rozhodujúcej územnej jednotky. V prípade, že takéto pravidlo chýba, aplikuje sa právo územnej jednotky, ku ktorej existuje najužšie spojenie. 
Článok 6 – Vzťah medzi dohovorom a protokolom
(1)	Tento dohovor a protokol sa rozumejú a vykladajú ako jednotná zhoda.
(2)	Pri nezlučiteľnosti tohto dohovoru a protokolu je určujúci protokol.
KAPITOLA II
Odôvodnenie medzinárodného zabezpečovacieho práva
Článok 7 – Požiadavky na formu
Právo je podľa tohto dohovoru odôvodnené ako medzinárodné zabezpečovacie právo vtedy, ak dohoda, ktorou sa priznáva alebo ktorá stanovuje jeho priznanie,
a)	má písomnú formu;
b)	sa vzťahuje na predmet, ktorým môže disponovať poskytovateľ záruky, predávajúci s výhradou alebo poskytovateľ lízingu ;
c)	umožňuje identifikáciu predmetu v súlade s protokolom a
d)	ak ide o zaisťovaciu dohodu umožňuje stanovenie zabezpečených záväzkov, bez toho, aby pri tom musela byť uvedená zabezpečená čiastka alebo najvyššia suma.
KAPITOLA III
Práva pri neplnení
Článok 8 – Práva prijímateľa záruky
(1)	Pokiaľ poskytovateľ záruky súhlasil, môže prijímateľ záruky pri neplnení podľa článku 11 s výhradou vyhlásenia zmluvného štátu podľa článku 54 uplatniť jedno alebo viac z nasledovných práv:
a)	vziať do vlastníctva alebo do dispozičnej právomoci* predmet zaťažený v jeho prospech;
b)	takýto predmet predať alebo dať do lízingu;
c)	zadržať alebo inkasovať zisky zo správy alebo využívania takého predmetu.
(2)	Prijímateľ záruky môže požiadať aj o súdne povolenie alebo nariadenie jedného z úkonov uvedených v odseku 1.
(3)	Každé právo zamýšľané podľa odseku 1 písmeno a, b alebo c alebo podľa článku 13 sa musí uplatniť hospodársky primeraným spôsobom. Uplatnenie práva sa považuje sa hospodársky primerané, ak sa uskutočňuje v súlade s ustanovením zaisťovacej dohody, okrem prípadu, že je toto ustanovenie evidentne neprimerané.
(4)	Ak prijímateľ záruky zamýšľa podľa článku 1  predať alebo dať predmet do lízingu, je povinný tento zámer v primeranej lehote vopred písomne oznámiť nasledovným osobám:

a)	zúčastneným v zmysle článku 1 písmeno m číslica i a ii a
b)	zúčastneným v zmysle článku 1  písmeno m číslica iii,  ktorí prijímateľovi záruky v rámci primeranej lehoty pred predajom alebo uzatvorením lízingovej zmluvy oznámili svoje práva.

' A: svojej ochrany        CH: svojej ochrany
(5)	Každá suma, ktorú prijímateľ záruky zadrží alebo zinkasuje uplatnením práva podľa odseku 1 alebo 2,  sa použije na plnenie zabezpečených záväzkov.
(6)	Pokým sumy, ktoré prijímateľ záruky zadrží alebo zinkasuje uplatnením práva podľa odseku 1 alebo 2, presiahnu výšku záväzku zabezpečeného zabezpečovacím právom a primeraných výdavkov vznikajúcich pri uplatňovaní tohto práva, je prijímateľ záruky povinný rozdeliť prebytok medzi majiteľov zapísaných alebo jemu oznámených bezprioritných práv podľa stupňa, okrem prípadu, že existuje súdne rozhodnutie iného znenia; zostávajúcu sumu je povinný vyplatiť poskytovateľovi záruky.
Článok 9 – Prevod vlastníctva predmetu k uspokojeniu; Vyplatenie
(1)	Pri neplnení podľa článku 11 môžu prijímateľ záruky a všetci zúčastnení kedykoľvek dohodnúť, že vlastníctvo (alebo iné právo poskytovateľa z záruky) predmetu zaťaženého zabezpečovacím právom prejde na prijímateľa záruky s účelom čiastočného alebo úplného uspokojenia zabezpečených záväzkov.
(2)	Súd môže na žiadosť prijímateľa záruky nariadiť, aby vlastníctvo (alebo iné právo poskytovateľa záruky) predmetu zaťaženého zabezpečovacím právom prešlo na prijímateľa záruky s účelom čiastočného alebo úplného uspokojenia zabezpečených záväzkov.
(3)	Súd smie vyhovieť žiadosti podľa odseku 2 len vtedy, ak suma zabezpečených záväzkov, ktoré majú byť uspokojené  týmto prechodom vlastníckych práv,  so zohľadnením platieb, ktoré musí prijímateľ záruky prípadne vyplatiť zúčastneným, je v primeranom pomere k hodnote predmetu.
(4)	Pri neplnení podľa článku 11  môže poskytovateľ záruky alebo každý zúčastnený pred predajom zaťaženého predmetu, alebo predtým ako bolo vydané nariadenie podľa odseku 2, nahradiť zabezpečovacie právo platbou zabezpečenej sumy v plnej výške; pritom je potrebné zohľadniť lízingový vzťah, do ktorého prijímateľ záruky vstúpil podľa článku 8 odsek 1 písmeno b, alebo  ktorý existuje na základe súdneho rozhodnutia podľa článku 8 odsek 2. Ak po takomto neplnení zabezpečenú sumu v plnej výške uhradí iný zúčastnený ako dlžník, prechádzajú práva prijímateľa záruky na tohto iného zúčastneného.
(5)	Vlastníctvo alebo iné právo poskytovateľa záruky, ktoré bude prevedené predajom podľa článku 8 odsek 1 písmeno b alebo v  súlade s odsekom 1 alebo 2 tohto článku, je oslobodené od všetkých ostatných práv, pred ktorými má prioritu zabezpečovacie právo prijímateľa záruky podľa článku 29. 
Článok 10 – Práva predávajúceho s výhradou alebo poskytovateľa lízingu
V prípade neplnenia podľa článku 11 pri dohode o výhrade vlastníckeho práva alebo lízingovej zmluve môže predávajúci s výhradou alebo poskytovateľ lízingu
a)	s výhradou vyhlásenia zmluvného štátu podľa článku 54 ukončiť dohodu a vziať každý predmet, na ktorý sa dohoda vzťahuje, do vlastníctva alebo do dispozičnej právomociŤ alebo
b)	požiadať o súdne povolenie alebo nariadenie jedného z týchto úkonov.
 A: svojej ochrany CH: svojej ochrany

Článok 11 – Pojem neplnenie
(1)	Dlžník a veriteľ môžu vo vzájomnej zhode kedykoľvek písomne stanoviť, ktoré udalosti znamenajú neplnenie alebo inak odôvodňujú práva popísané v článkoch 8 až 10 a 13.
(2)	Ak dlžník a veriteľ  takéto ustanovenie neurčili, neplnenie v zmysle článku 8 až 10 a 13 nastane vtedy, ak je veriteľovi v značnej miere zatajované, čo môže po dohode očakávať.
Článok 12 – Ostatné práva
Ostatné práva zaručené právom, ktoré sa má použiť, vrátane práv dohodnutých stranami môžu byť uplatňované, pokým nie sú nezlučiteľné s prikazujúcimi ustanoveniami uvedenými v článku 15 tejto kapitoly.
Článok 13 – Predbežná právna ochrana
(1)	S výhradou vyhlásenia podľa článku 55  zmluvný štát zabezpečuje,  že veriteľ, ktorý poskytne dôkaz o neplnení dlžníka, môže až do konečného rozhodnutia o svojom nároku na svoju žiadosť na súde získať obratom právnu ochranu jedným alebo viacerými ďalej uvedených nariadení, pokiaľ dlžník súhlasil:
a)	zachovanie predmetu a jeho hodnoty;
b)	vlastníctvo alebo dispozičnú právomoc* predmetu alebo jeho uschovanie;
c)	zrušenie prevádzky predmetu;
d)	uzatvorenie lízingovej zmluvy na predmet alebo – okrem prípadov pod písmenami a až c – spravovanie predmetu a z neho plynúcich príjmov.
(2)	Súd môže nariadenie podľa odseku 1 opatriť povinnosťami, ktoré sú potrebné na ochranu zúčastnených pre prípad, že veriteľ
a)	pri vykonávaní tohto nariadenia nesplnil jeden zo svojich  záväzkov vyplývajúcich z tejto dohody alebo Protokolu alebo
b)	nevie celkovo alebo sčasti preukázať svoj nárok, keď o ňom bude s konečnou platnosťou rozhodnuté.

(3)	Súd môže pred vynesením nariadenia podľa odseku 1 požadovať, že so žiadosťou budú oboznámení všetci zúčastnení.
(4)	Tento článok sa nedotýka aplikovateľnosti článku  8 odsek 3; taktiež nebráni možnosti získať inú predbežnú právnu ochranu ako predpokladanú v článku 1.
Článok 14 – Požiadavky na výkon práva
S výhradou článku 54 odsek 2 sa každé právo uvedené v tejto kapitole musí uplatňovať tak, ako je zákonne predpísané  v mieste jeho uplatnenia.
 A: ochrana           CH: ochrana

Článok 15 – Pozmeňovanie

Vo svojom vzájomnom vzťahu sú obe v tejto kapitole uvedené strany oprávnené kedykoľvek písomne pozmeniť  ich účinnosť alebo sa vzdialiť od dohodnutých podmienok; z tohto sú vyňaté článok 8 odsek 3 až 6, článok 9 odseky 3 a 4, článok 13 odsek 2 a článok 14. 

Kapitola IV
Medzinárodný registračný systém

Článok 16 – Medzinárodný register

(1)	Bude zriadený medzinárodný register s cieľom zaznamenania:

a)	medzinárodného poisťovacieho práva, budúcich medzinárodných poisťovacích práv a zaznamenateľných zákonných nárokov;

b)	o odstúpení a budúcich odstúpeniach od medzinárodných poisťovacích práv;

c)	nadobudnutie medzinárodných poisťovacích práv formou zákonných alebo zmluvných prechodov pohľadávok podľa aplikovaného práva;

d)	oznámenia národných poisťovacích práv a
 
e)	odstúpenie od poradia v zmysle práv uvedených v pímene a až d.

(2)	Pre rôzne kategórie predmetov a zaistených požiadaviek môžu byť zriadené rôzne medzinárodné registre.

(3)	V zmysle tejto kapitoly a kapitoly V zahŕňa pojem „zaznamenanie“, pokiaľ vhodné, taktiež zmenu, predĺženie alebo výmaz záznamu.

Článok 17 – Kontrolný úrad a vedenie registra

(1)	V zmysle ustanovení protokolu bude zriadený kontrolný úrad.

(2)	Kontrolný úrad

a)	zriaďuje medzinárodný register alebo zabezpečí jeho zriadenie;

b)	zabezpečí vedenie registra a odvoláva ho, pokiaľ v protokole nie je určené inak;

c)	zabezpečí, aby všetky práva potrebné pre účinné vedenie medzinárodného registra, v prípade zmeny vedenia registra tieto prechádzajú alebo môžu byť presunuté na nové vedenie registra;

d)	po konzultácii zmluvných štátov vytvára alebo povoluje registračný poriadok na základe pravidiel protokolu, ktorého predmetom je vedenie medzinárodného registra a zabezpečuje jeho zverejnenie;

e)	stanovuje postupy pre podanie sťažnosti na vedenie medzinárodného registra u dozorného orgánu;

f)	vykonáva dozor nad vedením registra a vedením medzinárodného registra;

g)	vykonáva poradenstvo pre vedenie registra na základe jeho žiadosti, ak to považuje za vhodné;

h)	stanovuje poplatky za služby a zriadenie medzinárodného registra a preveruje tieto v pravidelných odstupoch;

i)	zabezpečí všetko potrebné, aby stav účinného, na oznámení bazírujúcom elektronickom registračnom systéme viedlo k uskutočneniu cieľov dohody a protokolu a

j)	podáva zmluvným štátom pravidelne správu o plnení ich úloh vyplývajúcich z tejto dohody a protokolu.

(3)	Dozorný úrad môže uzavrieť dohodu potrebnú na plnenie svojich úloh vrátane dohody podľa článku 27 odsek 3.
……………………………………………
(4)	Dozorný orgán má všetky práva na databázy a archívy medzinárodného registra.

(5)	Vedenie registra zabezpečuje účinné vedenie medzinárodného registra a berie na seba všetky úlohy, ktoré na neho sú prenesené touto dohodu, protokolom a registračným poriadkom. 

Kapitola V
Ustanovenia v súvislosti so zaznamenaním

Článok 18 – Predpoklady na zápis/zaznamenanie

(1)	V protokole a registračnom poriadku budú bližšie stanovené požiadavky vrátane kritérií pre identifikovanie predmetu, medzi ktorými

a)	sa zapísanie uskutoční (vrátane opatrení, aby boli podľa článku 20 potrebné súhlasy určitej osoby najskôr doručené elektronicky),

b)	aby boli prevedené dopyty a vystavené osvedčenie o dotazoch

c)	aby bola zabezpečená dôvernosť údajov a podkladov medzinárodného registra, ktoré sa týkajú zápisu.

(2)	Vedenie registra nie je  povinné preverovať, či bol na základe článku 20 skutočne udelený súhlas na zápis, alebo či je účinný.

(3)	Keď sa stane budúce medzinárodné poisťovacie právo zaznamenaným právom medzinárodného poisťovacieho práva, nie je potrebný ďalší zápis, pokiaľ už zaznamenané údaje postačujú pre zaznamenanie medzinárodného poisťovacieho práva.

(4)	Vedenie registra zabezpečí, aby boli zápisy zaznamenané a vyvolateľné do databázy medzinárodného registra v časovom poradí ich vstupu; v zázname musia byť zachytené deň a čas doručenia.

(5)	Protokol môže predvídať, že jeden zmluvný štát môže určiť miesta na jeho výsostnom území ako doručovacie miesta, na ktoré majú alebo môžu byť medzinárodnému registru doručené údaje potrebné pre zápis. Zmluvný štát, ktorý takéto ustanovenie vykoná, môže stanoviť predpoklady, v ktorých rámci tieto údaje budú doručené medzinárodnému registru.
…………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Článok 19 – Účinnosť a okamih zápisu

(1)	Zápis je účinný, iba ak bol vykonaný v súlade s článkom 20.

(2)	Zápis je, pokiaľ je účinný, zaznamenaný, keď boli do databázy medzinárodného registra obsiahnuté potrebné údaje vo vyvolateľnej forme.

(3)	Zápis je v zmysle odseku 2 vyvolateľný, keď

a)	mu medzinárodný register priradil postupné číslo súboru a

b)	keď sú údaje vrátane názvu súboru v medzinárodnom registri, uložené v trvalej forme a dostupné.

(4)	Pokiaľ sa stane predbežne zapísané budúce medzinárodné poisťovacie právo medzinárodným poisťovacím právom, bude sa s týmto medzinárodným poisťovacím právom zaobchádzať, akoby bolo od času zápisu budúceho medzinárodného poisťovacieho práva zapísané, pokiaľ zápis existoval ešte do odôvodnenia medzinárodného poisťovacieho práva podľa článku 7.

(5)	Odsek 4 je potrebné aplikovať adekvátne pre zápis budúceho odstúpenia medzinárodného poisťovacieho práva.

(6)	Zápis do databázy medzinárodného registra je podľa kritérií stanovených v protokole vyvolateľný.

Článok 20 – Súhlas so zápisom

(1)	Každá strana môže s písomným súhlasom inej strany zapísať medzinárodné poisťovacie právo, budúce medzinárodné poisťovacie právo, odstúpenie alebo budúce odstúpenie od medzinárodného poisťovacieho práva a tento zápis pred jeho uplynutím zmeniť alebo predĺžiť.

(2)	Odstúpenie od poradia medzinárodného poisťovacieho práva oproti inému medzinárodnému poisťovaciemu právu môže byť zaznamenané osobou, od ktorej práva sa odstupuje, alebo s jej písomným súhlasom.

(3)	Zápis môže byť vymazaný stranou, v ktorej prospech bolo vykonané, alebo s jej písomným súhlasom.

(4)	Nadobudnutie medzinárodného poisťovacieho práva formou zákonných alebo zmluvných prechodov pohľadávok môže byť zapísané tým, na koho bola pohľadávka postúpená.

(5)	Zapísateľné zákonné právo môže byť zapísané jeho držiteľom.

(6)	Oznámenie medzinárodného poisťovacieho práva môže byť zapísané držiteľom poisťovacieho práva.

Článok 21 – Trvanie záznamu

Registrácia medzinárodného poisťovacieho zákona zostáva účinná, dovtedy, kým bude vymazané alebo kým uplynie obdobie uvedené v registrácii.

Článok 22 – Dopytovanie

(1)	Každý môže v protokole a v registračnom poriadku uvedeným spôsobom elektronickými prostriedkami vykonať dopyt alebo dopytovať v ňom zaznamenané práva alebo budúce medzinárodných poisťovacie práva.

(2)	Po prijatí takéhoto dopytu vystaví vedenie registra spôsobom uvedeným v protokole a registračnom poriadku predpokladanou formou elektronickými prostriedkami potvrdenie o dopytovaní registra v predmetnej veci,

a)	v ktorom uvedie všetky zaznamenané údaje o predmetnej veci, s dátumom a časom registrácie alebo

b)	v ktorom potvrdí, že v medzinárodnom registri údaje o predmetnej veci nie sú vedené.

(3)	Potvrdenie podľa odseku 2 musí obsahovať údaj, že v zázname uvedený veriteľ získal medzinárodné poisťovacie právo na veci alebo má zámer toto získať; nesmie však obsahovať údaje o tom, či je zapísané právo medzinárodného poisťovacieho práva alebo budúceho poisťovacieho práva, aj keď je možné toto zistiť na základe smerodajných údajov v záznamoch.

Článok 23 – Zoznam vyhlásení a vysvetliviek zákonných práv

Vedenie registra vedie zoznam vyhlásení, odvolaní vyhlásení a kategórií zákonných práv, ktoré boli podľa článkov 39 a 40 vysvetlené zo strany zmluvných štátov a depozitára odovzdané, a síce s dátumom každého takéhoto vyhlásenia alebo odvolania vyhlásenia. Tento zoznam bude uložený a vyvolateľný podľa mena vyhlasujúceho štátu; musí byť na požiadanie podľa protokolu a registračného poriadku dostupný každému.

Článok 24 – dôkazná sila osvedčení

Osvedčenie vo forme stanovenej registračným poriadkom, ktorá sa javí ako vystavená medzinárodným registrom, má formu potvrdenia

a)	že bola ním vystavená a

b)	pre v nej uvedené skutočnosti vrátane dňa a času záznamu.

Článok 25 – Výmaz záznamu

(1)	Pokiaľ boli splnené záväzky zabezpečené zaznamenaným poisťovacím právom, alebo záväzky, ktoré zapríčiňujú zaznamenané zákonné právo, alebo nastali podmienky pre prevod vlastníctva v súlade so zaznamenanou dohodou výhrady vlastníckeho práva, tak má vlastník tohto práva, po písomnej výzve zo strany dlžníka, ktorá bola doručená na adresu uvedenú v zázname alebo tam bola doručená, bezodkladne zabezpečiť výmaz záznamu. 

(2)	Pokiaľ bolo zaznamenané budúce medzinárodné poisťovacie právo, alebo budúce odstúpenie od medzinárodného poisťovacieho práva, má budúci veriteľ alebo cezionár na základe písomnej výzvy budúceho dlžníka alebo cedenta, ktorá bola doručená na adresu uvedenú v zázname, alebo tam bude doručená, predtým ako budúci veriteľ alebo cezionár vykoná protislužbu alebo sa zaviaže protislužbu vykonať, zariadiť bezodkladne výmaz záznamu.

(3)	Pokiaľ boli splnené záväzky zabezpečené národným poisťovacím právom, ktoré sú vyznačené v zapísanom zázname národného poisťovacieho práva,  má vlastník tohto práva, po písomnej výzve zo strany dlžníka, ktorá bola doručená na adresu uvedenú v zázname alebo tam bola doručená, bezodkladne zabezpečiť výmaz záznamu. 

(4)	Pokiaľ zápis nemal byť uskutočnený, alebo nie je správny, musí osoba, v ktorej prospech bol zápis vykonaný, po písomnej výzve zo strany dlžníka, ktorá bola doručená na adresu uvedenú v zázname alebo tam bola doručená, bezodkladne zabezpečiť výmaz záznamu. 

Článok 26 – Prístup k medzinárodným registračným zariadeniam

Prístup k medzinárodným registračným a dopytovacím zariadeniam medzinárodného registra môže byť osobe odopretý, iba ak nedodrží postupy popísané v tejto kapitole.

Kapitola VI
Výsady a imunita
Kontrolného úradu a vedenia registra

Článok 27 – Právnická osoba; Imunita

(1)	Kontrolný úrad získa štatút medzinárodného právneho subjektu, pokiaľ už nie je jeho vlastníkom.

(2)	Kontrolný úrad ako aj jeho zriadenci a zamestnanci užívajú v protokole bližšie stanovenú imunitu pred súdnym alebo správnym konaním.

(3)	a) Kontrolný úrad užíva daňovú imunitu, prípadne ďalšie práva po dohode s hosťovským štátom.

b)V zmysle tohto odseku znamená „hosťovský štát“ štát, v ktorom má kontrolný úrad sídlo.

(4)	Majetok, písomnosti, databáza a archívy medzinárodného registra sú nedotknuteľné a imunitné voči skonfiškovaniu a vyňaté z iných zákonných a správnych konaní. 

(5)	Kto uplatní nárok proti vedeniu registra podľa článku 28 odsek 1 alebo článku 4, má právo na prístup k údajom a písomnostiam, ktoré sú potrebné na uplatnenie jeho nárokov.

(6)	Kontrolný úrad sa môže vzdať zaručenej neporušiteľnosti a imunity.
…………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Kapitola VII
Ručenie vedenia registra

Článok 28 – Ručenie a prevencie krytia

(1)	Vedenie registra kompenzačne ručí za náhradu škodu, ktorú osoba bezprostredne utrpela, na základe chyby alebo zanedbania vedenia registra a jeho zriadencov a zamestnancov alebo vzhľadom na chybnú funkciu medzinárodného registračného systému, výnimkou je, ak bola chybná funkcia spôsobená vyššou silou, ktorej nebolo možné zabrániť ani najlepšími praktikami v oblasti tvorby a vedenia elektronického registra vrátane postupov v súvislosti s zabezpečením dát a bezpečnosti systémov ako aj sieťového prepojenia.

(2)	Vedenie registra neručí podľa odseku 1 za nesprávne zapísané údaje, ktoré dostal alebo odovzdal v tej podobe ako ich dostal, alebo za konania a okolnosti pred získaním údajov pre zápis v medzinárodnom registri, za ktoré on a jeho zriadenci a zamestnanci nie sú zodpovední.

(3)	Zodpovednosť za škodu podľa odseku 1 môže byť znížená, pokiaľ osoba, ktorá škodu utrpela, túto škodu spôsobila alebo k nej prispela.

(4)	Vedenie registra môže podľa pravidiel protokolu, v rozsahu stanovenom kontrolným úradom uzavrieť poistenie alebo zaobstarať záruku za účelom krytia zodpovednosti podľa tohto článku.

Kapitola VIII
Účinnosť medzinárodného poisťovacieho práva voči tretím osobám

Článok 29 – Poradie konkurujúcich si práv

(1)	Zapísané právo má prednosť pred neskôr zapísaným právom, ako aj pred nezapísaným právom.

(2)	Prednosť prvého menovaného práva podľa odseku 1 vzniká

a)	aj vtedy, keď prvé menované právo bolo získané alebo zapísané so skutočným vedomím iného práva a

b)	aj vtedy, keď vlastník prvého menovaného práva poskytol protiplnenie s týmto vedomím.

(3)	Kupujúci predmetu tento získa

a)	zaťaží tento právom, ktoré je zaznamenané v čase jeho kúpy a 

b)	je oslobodené od nie zapísaného práva, i keď má skutočnú znalosť o takomto práve.

(4)	Výhradný kupujúci alebo nadobúdateľ predmetu lízingu získa svoju právnu pozíciu

a)	zaťaženú právom, ktoré bolo zapísané predtým, ako bolo zapísané medzinárodné poisťovacie právo pre výhradného kupujúceho alebo nadobúdateľa lízingu a

b)	oslobodený od práva, ktoré k príslušnému okamihu nie je ako také zapísané, aj keď má skutočnú znalosť o takomto práve.

(5)	Poradie konkurujúcich si práv podľa tohto článku môže byť zmenené iba dohodou medzi vlastníkmi týchto práv; cezionár bez prioritného práva je viazaný dohodou o odstúpení poradia iba vtedy, keď bolo v okamihu odstúpenia zapísané odstúpenie poradia na základe tejto dohody.

(6)	Každé poradie, ktoré prináleží právu na veci podľa tohto článku, vzťahuje sa taktiež na náhradné plnenie.

(7)	Táto dohoda

a)	sa nedotýka práv osoby na komponentoch alebo príslušenstve, ktoré samotné nie sú predmetom, pokiaľ tieto práva boli pred zabudovaním predmetu a podľa aplikovaného práva ďalej trvajú po zabudovaní predmetu a

b)	nezamedzuje zdôvodnenie práva podľa práva uplatniteľného na komponenty alebo príslušenstvo, ktoré bez toho aby samotné boli predmetom, boli zabudované do predmetu.
…………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Článok 30 – Účinnosť platobnej neschopnosti

(1)	Medzinárodné poisťovací právo je v procese platobnej neschopnosti proti dlžníkovi účinné, keď bolo zapísané podľa tejto dohody pred začatím konania vo veci platobnej neschopnosti.

(2)	Tento článok sa nedotýka účinnosti medzinárodného poisťovacieho práva v prípade platobnej neschopnosti, keď toto právo je účinné podľa uplatniteľného práva.

(3)	Tento článok sa nedotýka

a)	v prípade platobnej neschopnosti uplatniteľných predpisov pre popieranie platnosti právneho úkonu z dôvodu zvýhodnenia veriteľa alebo ukrátenia veriteľa  

b)	technologických predpisov o presadzovaní nárokov vzhľadom na hodnotu majetku, ktorý sa nachádza v dispozičnej právomoci alebo pod dohľadom správcu insolvencie.

Kapitola IX

Odstúpenie od zaistených pohľadávok a medzinárodné poisťovacie právo; práva na prechod pohľadávok

Článok 31 – Dôsledky odstúpenia

(1)	Pokiaľ strany nedohodli inak, prechádzajú podľa vykonaného odstúpenia od zaistených pohľadávok v zmysle článku 32, na cezionára aj nasledovné práva:

a)	s tým súvisiace medzinárodné poisťovacie právo a
b)	všetky práva cedenta, ako aj ich poradie podľa tejto dohody.

(2)	Táto dohoda nie je v rozpore s čiastočným odstúpením zaistených pohľadávok cedenta. V prípade takéhoto čiastočného odstúpenia môžu cedent a cezionár dosiahnuť dohodu o ich platných nárokoch vzhľadom na s tým spojený prechod medzinárodného poisťovacieho práva podľa odseku 1, ktorou však nemôže byť dlžník bez jeho súhlasu znevýhodnený.

(3)	Námietka a kompenzácia dlžníka voči cezionárovi sa riadi s výhradou odseku 4 aplikovateľným právom.

(4)	Dlžník sa môže písomne vzdať všetkých alebo niektorých v článku 3 popísaných námietok a tam popísanej kompenzácie; z tohto sú vyňaté námietky z podvodného konania cezionára.

(5)	Pri odstúpení od poistenia prechádzajú odstúpené zaistené pohľadávky, pokiaľ ešte pretrvávajú, opäť na cedenta, pokiaľ boli splnené záväzky, ktoré boli zaistené odstúpením.

Článok 32 – Žiadaná forma odstúpenia

(1)	S odstúpením od zaistených pohľadávok prechádza s ním spojené medzinárodné poisťovacie právo, len ak odstúpenie

a)	prebehne v písomnej podobe,

b)	umožňuje ustanovenie zaistených pohľadávok podľa zmluvy, z ktorej vyplývajú a

c)	v prípade odstúpenia od zaistenia ustanovenia záväzkov, ktoré sú odstúpením zabezpečené, umožňuje podľa pravidiel protokolu, bez toho, aby pri tom musel byť uvedený zabezpečený obnos alebo najvyššia suma.

(2)	Medzinárodné poisťovacie právo, ktoré bolo priznané dohodou o zaistení, prechádza iba vtedy, keď boli úplne alebo čiastočne postúpené s ním spojené zaistené pohľadávky.

(3)	Táto dohoda nie je aplikovateľná na odstúpenie od zaistených pohľadávok, ktoré nespôsobuje presun s tým súvisiaceho medzinárodného zaisťovacieho práva.

Článok 33 – Povinnosti dlžníka voči cezionárovi

(1)	Pokiaľ prešli zaistené pohľadávky a s nimi spojené medzinárodné poisťovacie právo podľa článkov 31 a 32, je dlžník viazaný odstúpením a zaviazaný k platbe alebo inému plneniu voči cezionárovi, vzhľadom na tieto pohľadávky a toto poisťovacie právo, ak

a)	bolo dlžníkovi písomne oznámené odstúpenie zo strany cedenta alebo s jeho súhlasom a

b)	oznámenie označovalo zaistenú pohľadávku.

(2)	Pokiaľ dlžník podľa článku 1 zaplatí alebo vykoná, má toto oslobodzujúci účinok bez ujmy za jeho platbu alebo výkon z iných dôvodov.

(3)	Tento článok sa nedotýka poradia konkurujúcich si odstúpení.

Článok 34 – Práva pri nesplnení vzhľadom na odstúpenie zaistenia

Pokiaľ cedent nesplní svoje záväzky pri odstúpení od zaistenia zaistených pohľadávok a s tým súvisiacim medzinárodným poisťovacím právom, majú sa články 8, 9 a 11 až 14 vo vzťahu medzi cedentom a cezionárom (a na zaistené pohľadávky do takej miery, ako môžu byť použité na nehmotný majetok), ako by boli odkazy

a)	na zaistené záväzky odkazy na záväzok, ktoré sú zabezpečené odstúpením od zaistených pohľadávok a s tým súvisiaceho medzinárodného poisťovacieho práva, a odkazy na poisťovacie právo odkazy na odstúpením vytvorené poisťovacie právo;

b)	na poistníka alebo veriteľa odkazy na cezionára a odkazy na poistiteľa alebo dlžníka odkazy na cedenta;

c)	na vlastníka medzinárodného poisťovacieho práva odkazy na cezionára a

d)	na predmet odkazov na odstúpené zaistené pohľadávky a s tým spojené medzinárodné poisťovacie právo.

Článok 35 - Poradie konkurujúcich si práv

(1)	Pokiaľ prechádza pri konkurujúcich si odstúpeniach od zaistených pohľadávok, s aspoň s jedným z týchto odstúpení s ním súvisiace medzinárodné poisťovacie právo, je toto zaznamenané, je potrebné článok 29 aplikovať tak, akoby odkazy na zaznamenané právo odkazovali na odstúpenie od zaistených pohľadávok a s tým súvisiacim zaznamenaným právom a akoby odkazovali na zaznamenané alebo nezaznamenané právo, odkazovali na zaznamenané alebo nezaznamenané odstúpenie.

(2)	Článok 30 je potrebné aplikovať na odstúpenie od zaistených pohľadávok tak, akoby so zreteľom na medzinárodné poisťovacie právo so zreteľom na odstúpenie od zaistených pohľadávok a s tým súvisiacimi medzinárodnými poisťovacími právami.

Článok 36 – Prednosť cezionára vzhľadom na zaistené pohľadávky

(1)	Cezionár  od zaistených požiadaviek a s tým súvisiacim medzinárodným poisťovacím právom, ktorého odstúpenie je zaznamenané, má naproti inému cezionárovi zabezpečených pohľadávok prednosť iba podľa článku 35 odsek 1,

a)	pokiaľ je v zmluve, z ktorej vzniká zaistená pohľadávka, stanovené, že sú zaistené predmetom alebo sa naň odvolávajú a

b)	pokiaľ zaistené pohľadávky stoja v spojitosti s predmetom.

(2)	V zmysle odseku 1 písmena b stoja zaistené pohľadávky v spojitosti s predmetom, keď ide o práva na úhradu alebo službu, ktoré sa odvolávajú na nasledovné:

a)	sumu, ktorá bola poskytnutá a použitá ako záloha na kúpu predmetu;

b)	sumu, ktorá bola poskytnutá a použitá ako záloha na kúpu iného predmetu, na ktorý mal cedent medzinárodné poisťovacie právo, pokiaľ cedent toto poisťovacie právo presunul na cezionára a odstúpenie je zaznamenané;

c)	kúpnu cenu, ktorá má byť zaplatená za predmet;

d)	lízingový úrok , ktorý má byť zaplatený za predmet alebo

e)	iné záväzky, ktoré vzniknú z právneho úkonu podľa písmen a až d. 

(3)	V iných prípadoch sa stanovuje prednosť konkurujúcich si odstúpení zaistených pohľadávok podľa aplikovateľného práva.

Článok 37 – Dôsledok platobnej neschopnosti cedenta

Článok 30 je potrebné aplikovať v prípade platobnej neschopnosti proti cedentovi tak, akoby boli odvolávky na dlžníka odvolávkami na cedenta.

Článok 38 – Prechod pohľadávok

(1)	S výhradou odseku 2 sa táto dohoda nedotýka nadobudnutia zaistených pohľadávok a s nimi spojeným medzinárodným zabezpečovacím právom, cez zákonný alebo zmluvný prechod pohľadávok podľa aplikovateľného práva.  

(2)	Poradie medzi právom popísanom v odseku 1 a konkurenčným právom môže byť zmenené písomnou dohodou medzi vlastníkmi jednotlivých práv; cezionár bez prioritného práva je však dohodou o vzdaní sa poradia zaviazaný iba vtedy, keď v okamihu odstúpenia bolo vzdanie sa poradia vzhľadom na túto dohodu zaznamenané.

Kapitola X
Práva vzhľadom na vysvetlenia zmluvných štátov

Článok 39 – Bez záznamu predchádzajúcich práv

(1)	Zmluvný štát môže kedykoľvek u depozitára protokolu vo všeobecných alebo špeciálnych výkladoch

a)	pomenovať tie kategórie zákonných práv (s výnimkou práva podľa článku 40), ktoré podľa jeho právneho poriadku majú prednosť pred právom na predmete, ktoré zodpovedá vlastníkovi zapísaného medzinárodného poisťovacieho práva a ktoré majú predchádzať zapísanému medzinárodnému poisťovaciemu právu, ako aj mimo konkurzného konania.

b)	vysvetliť, že táto dohoda sa nedotýka práva štátu, štátneho úradu, medzištátnej organizácie, alebo poskytovateľa verejných služieb, zabezpečiť alebo zadržať predmet podľa právnych predpisov tohto štátu, pokiaľ tomuto úradu, tejto organizácii alebo tomuto poskytovateľovi sú dlžné čiastky, ktoré sú v bezprostrednej súvislosti s verejnými službami, ktoré sa týkajú tohto alebo iného predmetu.

(2)	Vysvetlenie podľa odseku 1 môže byť formulované tak, že zachytáva kategórie, ktoré budú vytvorené po uložení tohto vysvetlenia.

(3)	Zákonné právo iba vtedy predchádza medzinárodnému poisťovaciemu právu, ak toto právo patrí do kategórie, ktorá je zachytená vysvetlením, ktoré bolo uložené pred záznamom medzinárodného poisťovacieho práva. 

(4)	Bez ohľadu na odsek 3 môže zmluvný štát pri ratifikácii, prijatí alebo schválení protokolu alebo pristúpení k nemu vysvetliť, že právo jednej kategórie, ktoré je zachytené vysvetlením podľa odseku 1 písmeno a, predchádza medzinárodnému poisťovaciemu právu, ktoré bolo zaznamenané pred okamihom tejto ratifikácie, tohto prijatia, tohto schválenia alebo tohto pristúpenia.

Článok 40 – Zaznamenateľné zákonné nároky

Zmluvný štát môže kedykoľvek uviesť vysvetlenie kategórie zákonných nárokov uložených u depozitára protokolu, ktoré sú podľa tejto dohody v každej kategórií predmetov tak zaznamenateľné, akoby toto právo bolo medzinárodné poisťovacie právo, a musí sa s nimi rovnako zaobchádzať. Takéto vysvetlenie môže byť kedykoľvek zmenené.
…………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Kapitola XI
Aplikácia dohody o odpredaji

Článok 41 – Odpredaj a budúci odpredaj

Pokiaľ protokol toto predpovedá, je táto dohoda – s prípadnými plánovanými zmenami uvedenými v protokole – aplikovateľná na odpredaj a budúci odpredaj predmetu.

Kapitola XII
Príslušnosť

Článok 42 – Voľba súdnej príslušnosti

(1)	S výhradou článkov 43 a 44 sú od strán právneho úkonu zvolené súdy zmluvného štátu príslušné pre každý spor bez ohľadu na to, či zvolené sídlo súdu vykazuje prepojenie na stranu alebo právny úkon. Pokiaľ zmluvné strany nedojednali inak, je táto príslušnosť výlučná.

(2)	Takáto dohoda musí byť uzavretá písomne alebo v súlade so žiadanou formou vybranej súdnej príslušnosti.

Článok 43 – Príslušnosť vzhľadom na článok 13

(1)	Stranami vybrané súdy zmluvných štátov a súdy zmluvných štátoch, v ktorých výsostnom území sa predmet nachádza, sú príslušné pre poskytnutie právnej ochrany vzhľadom na tento predmet podľa článku 13 odsek 1 písmeno a, b a c, ako aj podľa článku 13 odsek 4. 

(2)	Príslušnosť pre zabezpečenie právnej ochrany podľa článku 13 odsek 1 písmeno d alebo inou právnou ochranou podľa článku 13 odsek 4 môže byť vykonaná

a)	zo strany súdov, ktoré si strany vybrali

b)	zo strany súdov zmluvných štátov, v ktorých výsostnom území sa nachádza dlžník, pričom táto právna ochrana, podľa ustanovení nariadenia, je vykonateľná iba na výsostnom území tohto zmluvného štátu.

(3)	Súd je podľa odsekov 1 a 2 príslušný aj vtedy, keď konečné rozhodnutie o v článku 13 odseku 1 popísanom nároku vychádza alebo môže vyjsť zo súdu iného zmluvného štátu alebo v arbitráži.

Článok 44 – Príslušnosť pre rozhodnutia proti vedeniu registra

(1)	Súdy miesta, na ktorom sa nachádza hlavná správa vedenia registra, sú výhradne príslušné pre priznanie náhrady škody proti vedeniu registra alebo vynesenie rozhodnutí proti nemu.

(2)	Pokiaľ osoba nedodržiava požiadavky podľa článku 25, pokiaľ už neexistuje alebo nie je nájditeľná, aby bolo možné od nej vymáhať prostredníctvom vynesenia rozhodnutia, aby zariadila výmaz zápisu, potom sú výlučne príslušné podľa odseku 1 menované súdy, aby na požiadanie dlžníka alebo budúceho dlžníka vydali nariadenie vedeniu registra, ktorého spôsobom bude vyžiadaný výmaz záznamu.

(3)	Pokiaľ osoba neprichádza nariadeniu súdu, ktorý podľa tejto dohody je príslušný, alebo v prípade národného poisťovacieho práva nariadenia preň príslušného súdu, ktorým bude požiadaná, aby vydala podnet na zmenu alebo výmaz záznamu, potom môžu v odseku 1 menované súdy vedeniu registra nariadiť vykonať opatrenia, aby toto nariadenie bolo účinné.

(4)	Pokiaľ v odsekoch 1 až 3 nie je ustanovené niečo iné, nesmie žiaden súd robiť nariadenia, vydávať rozsudky alebo rozhodovať, pokiaľ by tieto boli smerované proti vedeniu registra alebo by preň mali byť záväzné.

Článok 45 – Príslušnosť pri konkurznom konaní

Táto kapitola nie je aplikovateľná v prípade konkurzného konania.

Kapitola XIII

Vzťah k iným dojednaniam

Článok 45 – Vzťah k dojednaniam Spojených národov o odstúpení pohľadávok v medzinárodnom obchode

Táto dohoda predchádza 12. decembra 2001 v New Yorku na podpis predloženej dohode Spojených národov o odstúpení pohľadávok v medzinárodnom obchode v tej miere, že usmerňuje odstúpenie pohľadávok, ktoré sú zaistené pohľadávkami, ktoré sú spojené s medzinárodným poisťovacím právom s predmetmi leteckej prepravy, materiálmi v železničnej preprave a majetkovými hodnotami vo vesmíre.

Článok 46 – Vzťah k dohode Unidroit o medzinárodnom lízingovom financovaní

Vzťah medzi touto dohodou a 28. mája 1988 v Ottawe podpísanou dohodou Unidroit o medzinárodnom lízingovom financovaní môže byť stanovený v protokole.

Kapitola XIV
Záverečné ustanovenia

Článok 47 – Podpísanie, ratifikácia, prijatie, schválenie alebo pristúpenie

(1)	Táto dohoda je predložená 16. novembra 2001 v Kapskom Meste na podpis štátom, ktoré sa zúčastnili diplomatickej konferencie za prijatie dohody o pohyblivej výzbroji a protokole o leteckej preprave od 29. októbra do 16. novembra 2001 v Kapskom Meste. Po 16. novembri 2001 bola dohoda pre všetky štáty v sídle Medzinárodného inštitútu za účelom unifikácie občianskeho práva (Unidroit) v Ríme, až pokiaľ podľa článku 49 vstúpila do platnosti. 

(2)	Táto dohoda potrebuje ratifikáciu, prijatie alebo schválenie štátmi, ktoré ju podpísali.

(3)	Každý štát, ktorý túto dohodu nepodpísal, môže k nej kedykoľvek pristúpiť.

(4)	Ratifikácia, prijatie, schválenie alebo pristúpenie nastáva uložením príslušného formálneho dokumentu u depozitára.

………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Článok 48 – Organizácia regionálnej hospodárskej integrácie

(1)	Organizácia regionálnej hospodárskej integrácie, ktorá je vytvorená suverénnymi štátmi a je zodpovedná za niektoré otázky zachytené v tejto zmluve, môže túto dohodu taktiež podpísať, prijať, schváliť alebo k nej pristúpiť. Organizácia regionálnej hospodárskej integrácie má v tomto prípade práva a povinnosti zmluvného štátu v tom rozsahu, v ktorom je zodpovedná za otázky zachytené v tejto dohode. Pokiaľ je počet zmluvných štátov v tejto dohode smerodajný, nepočíta sa organizácia regionálnej hospodárskej integrácie ako ďalší zmluvný štát dodatočne k jej členským štátom, ktoré sú zmluvnými štátmi.

(2)	Organizácia regionálnej hospodárskej integrácie odovzdáva depozitárovi pri podpise, prijatí, schválení alebo pristúpení vyhlásenie, v ktorom opisuje otázky zachytené v tejto dohode, pre ktoré jej zo strany členských štátov bola prenesená príslušnosť. Organizácia regionálnej hospodárskej integrácie notifikuje depozitárovi obratom každú zmenu v rozdelení vo vyhlásení podľa tohto odseku popísanej príslušnosti vrátane novo prenesených príslušností.

(3)	S ohľadom na v tejto dohode na „zmluvný štát“ alebo „zmluvné štáty“ je platné rovnako pre organizáciu regionálnej hospodárskej integrácie, pokiaľ súvislosti toto vyžadujú.

Článok 49 – Nadobudnutie platnosti

(1)	Táto dohoda nadobúda platnosť v prvý deň mesiaca, ktorý nasleduje po období troch mesiacov od deponovania tretej ratifikačnej, prijímacej, schvaľovacej listiny a listiny pristúpenia, avšak iba na jednu kategóriu predmetov, na ktoré je aplikovateľný protokol,

a)	od okamihu vstúpenia predmetného protokolu do platnosti,

b)	vzhľadom na pravidlá predmetného protokolu a 

c)	medzi zmluvnými štátmi tejto dohody a predmetného protokolu.

(2)	(2) Pre iné štáty vstúpila táto dohoda do platnosti prvý deň v mesiaci, ktorý nasleduje po období troch mesiacov od deponovania tretej ratifikačnej, prijímacej, schvaľovacej listiny a listiny pristúpenia, avšak iba na jednu kategóriu predmetov, na ktoré je aplikovateľný protokol a týkajúci sa predmetného protokolu za predpokladu odseku 1 písmeno a, b a c.
……………………………………………………………………

……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
Článok 50 – Vnútroštátne právne úkony

(1)	Zmluvný štát môže pri ratifikácii, prijatí alebo schválení protokolu alebo pri pristúpení k nemu pre všetky alebo niektoré druhy predmetov vysvetliť, že táto dohoda nie je aplikovateľná na právne úkony, ktoré sú pre tieto štáty vnútroštátnymi právnymi úkonmi.

(2)	Bez ohľadu na odsek 1 sú ustanovenia článku 8 odsek 4, 9 odsek 1, 16, kapitoly V ako aj článku 29 a všetky ustanovenia tejto dohody o zapísanom práve aplikovateľné na vnútroštátne právne úkony. 

(3)	Pokiaľ je zapísané oznámenie národného poisťovacieho práva v medzinárodnom registri, nie je dotknutá prednosť vlastníka tohto poisťovacieho práva podľa článku 29 tým, že toto poisťovacie právo prešlo odstúpením alebo prechodom pohľadávky podľa aplikovateľného práva na inú osobu.

Článok 51 – Budúce protokoly

(1)	Depozitár môže – v spolupráci s vecne postihnutými neštátnymi organizáciami, ktoré považuje za vhodné – vytvoriť pracovné skupiny, aby sa preverila možnosť rozšírenia tejto dohody protokolmi na jednoznačne identifikovateľné predmety kategórie hodnotného pohyblivého vybavenia podľa článku 2 odsek 3, ako aj na zaistené pohľadávky v spojitosti s takýmito predmetmi.

(2)	Depozitár doručí všetkým zmluvným štátom tejto dohody, všetkým členským štátom depozitára, členským štátom Spojených národov, ktoré nie sú členskými štátmi depozitára, a vecne postihnutým medzištátnym organizáciám doslovné znenie návrhu protokolu vypracovaného takouto pracovnou skupinou pre jednu kategóriu predmetov a pozve tieto štáty a organizácie k účasti na medzištátnych rokovaniach o dokončení návrhu protokolu na základe  tohto návrhu protokolu.

(3)	Ďalej doručí depozitár doslovný text návrhu protokolu vecne postihnutých neštátnych organizácií, vypracovaného takouto skupinou, ktoré považuje za vhodné. Tieto neštátne organizácie budú vyzvané, aby depozitárovi obratom zaslali stanoviská k návrhu protokolu a aby sa zúčastnili vypracovania návrhu protokolu ako pozorovatelia.

(4)	Keď kompetentné miesta depozitára budú takýto návrh protokolu považovať za zrelý pre rozhodnutie, zvolá depozitár diplomatickú konferenciu za účelom prijatia protokolu.

(5)	S výhradou odseku 6 je táto dohoda po prijatí takéhoto protokolu aplikovateľná na kategóriu predmetov, ktoré spadajú pod protokol.

(6)	Článok 45 do tejto dohody je aplikovateľný na takýto protokol iba vtedy, ak je to v predmetnom protokole výslovne stanovené.

Článok 52 – Územné celky

(1)	Zmluvný štát, ktorý zahŕňa územné celky, v ktorých sú na v tejto dohode regulované otázky aplikovateľné odlišné právne poriadky, môže pri ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení vysvetliť, že sa táto dohoda zahŕňa všetky jeho územné celky alebo iba jeden alebo viaceré; môže kedykoľvek svoje prehlásenie nahradiť novým prehlásením.

(2)	V tomto prehlásení je potrebné uviesť výslovne územné celky, v ktorých je táto dohoda aplikovateľná.

(3)	Pokiaľ nevykonal zmluvný štát prehlásenie podľa odseku 1, je táto dohoda aplikovateľná na všetky územné celky tohto štátu.

(4)	Pokiaľ zmluvný štát rozšíri túto dohodu na jedno alebo viacero jeho územných celkov, je možné v súlade s touto dohodou vytvoriť prípustné prehlásenia pre každý z týchto územných celkov; prehlásenie pre jeden územný celok sa môže odlišovať od prehlásenia pre iný územný celok. 

(5)	Pokiaľ sa táto dohoda, vzhľadom na prehlásenie podľa odseku 1, rozšíri na jeden alebo viacero územných celkov zmluvného štátu,

a)	bude dlžník braný do úvahy ako prítomný v jednom zmluvnom štáte, keď je podľa práva zdôvodnené, že v jednom územnom celku, na ktorý je táto dohoda aplikovateľná, alebo keď svoje zapísané alebo štatutárne sídlo, jeho hlavná správa, jeho pobočka alebo bežný pobyt na územnom celku, na ktoré je aplikovateľná táto dohoda;

b)	tak platí každý zreteľ na dokladovanie predmetu v jednom zmluvnom štáte s ohľadom na správny orgán, na ktorý dokladovanie predmetu na územnom celku, na ktorý je dohoda aplikovateľná, a 

c)	tak je potrebné vidieť každú odvolávku na správny orgán v tomto zmluvnom štáte ako odvolávku na správny orgán, ktorý je príslušný na územnom celku, na ktoré je táto dohoda aplikovateľná.

Článok 53 – Určenie súdov

Zmluvný štát môže pri ratifikácii, prijatí alebo odsúhlasení protokolu alebo pri pristúpení dodatočne vysvetliť, ktoré súdy sú v zmysle článku 1 kapitoly XII tejto dohody príslušné.
Článok 54 – Vyhlásenia k právu pri neplnení

(1)	Zmluvný štát môže pri ratifikácii, prijatí alebo schválení protokolu alebo pri pristúpení k nemu dodatočne vysvetliť, že poistník nesmie zaťažený predmet, pokiaľ sa tento nachádza na jeho zvrchovanom území alebo je z neho kontrolovaný, dať do lízingu.

(2)	Zmluvný štát vyhlási pri ratifikácii, prijatí alebo schválení protokolu alebo pri pristúpení k nemu, či práva, na ktoré má veriteľ podľa tejto dohody nárok a ktoré podľa dohody nemusia byť vykonané výslovne na základe zákonného rozhodnutia, smú byť vykonané iba na základe zákonného rozhodnutia.

Článok 55 – Vyhlásenia k predbežnej právnej ochrane

Zmluvná strana môže pri ratifikácii, prijatí alebo schválení protokolu alebo pri pristúpení vyhlásiť, že nebude úplne alebo čiastočne aplikovať článok 13 alebo článok 43 alebo oba. Vo vyhlásení je potrebné uviesť, za akých podmienok príslušný článok v prípade čiastočnej aplikácie bude aplikovaný alebo ako inak je možné nadobudnúť predbežnú právnu ochranu.

Článok 56 – Výhrady a vysvetlenia

(1)	Výhrady k tejto dohode nie sú prípustné; vysvetlenia, ktoré sú prípustné podľa článkov 39, 40, 50, 52, 53, 54, 55, 57, 58 a 60, môžu byť odovzdané podľa pravidiel tejto dohody.

(2)	Každé vysvetlenie alebo dodatočné vysvetlenie alebo každé stiahnutie vysvetlenia je podľa tejto dohody potrebné depozitárovi písomne notifikovať.

Článok 57 – Dodatočné vysvetlenia

(1)	S výnimkou vysvetlenia prípustného podľa článku 30 môže zmluvný štát kedykoľvek odovzdať dodatočné vysvetlenia a síce po dni, keď táto dohoda pre neho vstúpila do platnosti, príslušnou notifikáciou depozitárovi.

(2)	Takéto dodatočné vysvetlenie je účinné prvý deň v mesiaci, ktorý nasleduje po období šiestich mesiacov po prijatí notifikácie depozitárom. Pokiaľ je v notifikácii uvedené, že toto vysvetlenie bude účinné po dlhšom časovom odstupe, tak bude účinné po uplynutí tohto dlhšieho časového odstupu po prijatí notifikácie depozitárom.

(3)	Bez ohľadu na články 1 a 2 je táto dohoda vzhľadom na všetky práva, ktoré vzniknú pred účinnosťou takéhoto dodatočného vysvetlenia, naďalej aplikovateľná tak, akoby neboli odovzdané žiadne dodatočné vysvetlenia.

Článok 58 – Odvolanie vysvetlení

(1)	S výnimkou podľa článku 60 prístupného vysvetlenia môže každý zmluvný štát, ktorý odovzdal depozitárovi vysvetlenie, toto vysvetlenie kedykoľvek formou notifikácie voči depozitárovi vziať späť. Takéto odvolanie je účinné v prvý deň v mesiaci, ktorý nasleduje po časovom úseku šiestich mesiacov po doručení notifikácie depozitárovi.

(2)	Bez ohľadu na odsek 1 je táto dohoda vzhľadom na všetky práva, ktoré vzniknú pred účinnosťou takéhoto odvolania, ďalej aplikovateľné akoby toto odvolanie nebolo nastalo.

Článok 59 – Vypovedanie

(1)	Každý zmluvný štát môže túto dohodu vypovedať písomnou notifikáciou smerovanou k depozitárovi.

(2)	Takáto výpoveď je účinná až v prvý deň v mesiaci, ktorý nasleduje po časovom úseku dvanástich mesiacov po získaní notifikácie depozitárom.

(3)	Bez ohľadu na odsek 1 a 2 je táto dohoda, vzhľadom na všetky práva, ktoré vzniknú pred účinnosťou takejto výpovede, naďalej aplikovateľná, akoby výpoveď nebola nastala.

Článok 60 – Prechodné ustanovenia

(1)	Pokiaľ zmluvný štát neuviedol inak, nie je táto dohoda aplikovateľná na už existujúce právo; toto právo si zachováva poradie, ktoré malo podľa aplikovateľného práva pred vstúpenia tejto zmluvy do platnosti.

(2)	V zmysle článku 1 písmeno v a pre stanovenie poradia podľa tejto dohody

a)	znamená „deň vstúpenia tejto dohody do platnosti“ vzhľadom na dlžníka okamih, ku ktorému vstúpi táto dohoda do platnosti, alebo okamih, ku ktorému štát, v ktorom sa dlžník nachádza,  stane zmluvným štátom, pokiaľ je tento okamih okamihom neskorším, a

b)	pokiaľ sa dlžník nachádza v štáte, keď tam má svoju hlavnú správu, alebo keď nemá hlavnú správu, svoju pobočku, keď má viac ako jednu pobočku, svoju hlavnú pobočku, alebo keď nemá pobočku, ale svoj bežný pobyt.

(3)	V jeho vysvetlení podľa odseku 1 môže zmluvný štát stanoviť, že táto dohoda a protokol majú byť aplikovateľné od istého dňa – najskôr tri roky po účinnosti tohto vyhlásenia – vzhľadom na jeho pravidlá na už existujúce práva z dohody pre stanovenie poradia a za účelom ochrany existujúcej prednosti; táto dohoda musí byť uzatvorená k okamihu, ku ktorému sa dlžník nachádza v odseku 2 písmeno b popísanom štáte.

Článok 61 – Preverovacia konferencia, Zmeny a s nimi súvisiace záležitosti

(1)	Depozitár vypracuje ročne, alebo keď to okolnosti vyžadujú, k inému okamihu správy pre zmluvné štáty, ako je aplikované touto dohodou vytvorené medzinárodné pravidlá v praxi. Pri vytvorení týchto správ zohľadňuje depozitár správy dozorného úradu o fungovaní medzinárodného registračného systému.

(2)	Na požiadanie minimálne dvadsaťpäť percent zmluvných štátov zvolá depozitár preverovaciu konferenciu zmluvných štátov za účelom poradenstva v nasledovných otázkach:

a)	praktické prevedenie tejto dohody a jej účinnosť pri zjednodušení financovania zabezpečeného majetkovými hodnotami a takto zabezpečeným lízingom pod jeho ustanovenia spadajúce predmety;
b)	právny výklad a aplikácia tejto dohody a registračného poriadku;
c)	fungovanie medzinárodného registračného systému, činnosť vedenia registra a dozor nad ním zo strany kontrolného úradu pri zohľadnení jeho správ a
d)	či táto dohoda alebo jej ustanovenie o medzinárodnom registri majú byť zmenené.

(3)	S výhradou odseku 4 musí každá zmena tejto dohody byť odsúhlasená dvojtretinovou väčšinou zmluvných štátov, ktoré sa zúčastnia konferencie popísanej v odseku 2; potom sa stane platnou pre štáty, ktoré ju ratifikovali, prijali alebo schválili, pokiaľ ju, podľa na jej platnosť aplikovateľných ustanovení článku 49 ratifikovali, prijali alebo schválili tri štáty.

(4)	Pokiaľ má platiť navrhovaná zmena tejto dohody pre viac ako jednu kategóriu vybavenia, musí byť okrem toho schválená minimálne dvojtretinovou väčšinou zmluvných štátov každého protokolu, ktoré sa podľa odseku 2 opísanej konferencie zúčastnia.

Článok 62 – Depozitár a jeho úlohy

(1)	Listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení sú deponované na Medzinárodnom inštitúte pre unifikáciu občianskeho práva (Unidroit), ktorý je týmto stanovený za depozitára.

(2)	Depozitár

a)	notifikuje všetky zmluvné štáty

i)	každý nový podpis alebo deponovanie listín ratifikačnej, prijatia, schválenia alebo pristúpenia s uvedením času,

ii)	deň vstúpenia dohody do platnosti,

iii)	každé vysvetlenie podané podľa tejto dohody s uvedením času,

iv)	stiahnutie alebo zmenu vyhlásenia s uvedením času a
v)	notifikáciu každého vypovedania tejto dohody s uvedením času výpovede ako aj času, ku ktorému sa stáva účinným;

b)	zabezpečí všetkým zmluvným štátom overené kópie tejto dohody;

c)	zašle dozornému úradu a vedeniu registra kópiu každej listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení s uvedením času jej deponovania, každé vyhlásenie alebo stiahnutie alebo zmenu vyhlásenia a každú notifikáciu výpovede s uvedením času notifikácie, aby boli v nej obsiahnuté údaje ľahko a kompletne prístupné a 

d)	uskutočňuje všetky úlohy bežné pre depozitára.

Ako svedectvo tohto všetci podpísaní, k tomuto patričné oprávnené splnomocnené osoby túto dohodu podpísali.

Dianie v Kapskom Meste 16. novembra 2001 v jednom podpise v anglickej, arabskej, čínskej, francúzskej, ruskej a španielskej reči, pričom je každý text záväzný; táto záväznosť nastupuje, hneď ako spoločný sekretariát konferencie na požiadanie prezidenta konferencie v priebehu deväťdesiatich dní od tohto dátumu potvrdil, že texty súhlasia.

- KONIEC-

……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………

……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………