Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy prezidenta Chorvátskej republiky  Stjepana Mesića s manželkou v Slovenskej republike

Oficiálna návšteva prezidenta ChR Stjepana Mesića s manželkou v SR sa uskutočnila v dňoch 25.-27. septembra 2001 na pozvanie prezidenta SR Rudolfa Schustera.

Prezidenta S. Mesića počas návštevy doprevádzal minister vzdelávania a športu ChR Vladimir Strugar, poradca prezidenta ChR pre zahraničnú politiku Tomislav Jakić, poradca prezidenta ChR pre hospodárstvo Stjepan Zdunić, námestníčka ministra zahraničných vecí ChR Vesna Cvjetković - Kurelec, námestníčka ministra hospodárstva ChR Maja Brinar a ďalší. Stály sprievod SR tvorili štátny tajomník MZV SR Jaroslav Chlebo, veľvyslanec SR v ChR Ján Petrík  vedúci Kancelárie prezidenta SR Ľudovít Macháček, riaditeľ Odboru zahraničných vzťahov KP SR Tomáš Borec a ďalší.

Prezident ChR rokoval s prezidentom SR R. Schusterom. Prijal ho predseda vlády SR M. Dzurinda,  predseda Národnej rady SR J. Migaš a primátor hl. m. Bratislavy J. Moravčík. Na Veľvyslanectve ChR v Bratislave sa prezident S. Mesić stretol aj s predstaviteľmi chorvátskej národnostnej menšiny a úspešnými chorvátskymi podnikateľmi žijúcimi v SR.  

V priestoroch Primaciálneho paláca v Bratislave chorvátsky prezident otvoril prezentáciu „Možnosti chorvátskeho prístavu Rijeka“ a v kine Mladosť otvoril kultúrne podujatie „Dni chorvátskeho filmu“.

Na Univerzite Komenského v Bratislave za účasti prezidenta SR R. Schustera bola prezidentovi S. Mesićovi udelená Pamätná medaila Univerzity Komenského a prezident ChR predniesol prednášku na tému: „Úloha menších krajín v boji proti globálnemu terorizmu“. 

Počas slávnostnej večere na Bratislavskom hrade podávanej prezidentom SR R. Schusterom bolo udelené prezidentovi ChR  vyznamenanie SR Rad Bieleho dvojkríža I. triedy. Prezident ChR S. Mesić odovzdal prezidentovi SR R. Schusterovi vysoké chorvátske štátne vyznamenanie Veľký Rad Kráľa Tomislava.

Prezident ChR S. Mesić pozval prezidenta SR R. Schustera na návštevu Chorvátskej republiky. Pozvanie bolo s poďakovaním prijaté.

Minister školstva SR Milan Ftáčnik a minister školstva a vedy ChR Vladimir Strugar v rámci návštevy podpísali Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva SR a Ministerstvom vzdelávania a športu ChR a Ministerstvom vedy a technológií ChR na akademické roky 2000/2001, 2001/2002, 2002/2003 a 2003/2004.

Po ukončení oficiálnych rokovaní v Bratislave prezident ChR S. Mesić odletel na návštevu Popradu. Dňa 27.9.2001 oficiálna delegácia ChR vedená prezidentom S. Mesićom odletela späť do vlasti.

Obsah a výsledky rokovaní

Prezidenti SR a ChR počas rokovaní konštatovali, že neexistujú žiadne otvorené otázky vo vzájomných  bilaterálnych vzťahoch. Návštevu prezidenta ChR v SR označovali obe strany za súčasť pokračovania intenzívneho medzištátneho politického dialógu, pričom potvrdili existenciu spoločných záujmov v prerokúvaných oblastiach. Slovensko - chorvátske vzťahy sú dlhodobo na veľmi dobrej úrovni. Napomáha k tomu aj fakt, že nástupom nového demokratického vedenia ChR začiatkom roku 2000, resp. deklarovaním jeho hlavných cieľov vznikol priestor pre objektívnu zhodu v hlavných prioritách zahraničnej politiky Slovenska a Chorvátska. Uvedený druh priorít predstavuje v prvom rade úsilie o prístup oboch krajín k  EÚ a NATO. Slovenská strana zdôraznila svoju pripravenosť podeliť sa s chorvátskou stranou o naše skúsenosti z integračných procesov. Prezident SR R. Schuster poďakoval za podporu ChR, ktorú poskytlo kandidatúre SR na miesto nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN a zároveň vyjadril nádej, že chorvátska strana bude rovnako postupovať aj v prípade našej kandidatúry pre obdobie rokov 2006-2007.  

 Počas rokovaní sa obe strany strany prihovárali za ďalší rozvoj hospodárskej spolupráce a zdôraznili potrebu rozvoja vyšších foriem spolupráce. Doterajšiu úroveň hospodárskej spolupráce ani jedna z rokujúcich strán nepovažuje za celkom uspokojivú. Z hľadiska rozvoja hospodárskej spolupráce sú rezervy vo využívaní kapacít prístavu v Rijeke. Chorvátska strana si kladie za cieľ revitalizovať tento prístav aj za pomoci ďalších investorov, takiež chce vybudovať potrebnú železničnú a dopravnú infraštruktúru s cieľom vytvorenia zóny voľného obchodu. K zapojeniu do uvedeného projektu prizýva aj podnikateľov a spoločnosti zo Slovenska, s tým, že Slovensko takto získa prístup k moru a bude môcť obchodovať prostredníctvom prístavu v Rijeke. Prezident S. Mesić počas rokovaní zdôrazňoval, že uvítajú slovenských investorov a podnikateľov v oblasti rozvoja turistického priemyslu v Chorvátsku. Ponúkajú sa možnosti zapojenia slovenských firiem do programu odmínovania v ChR, chorvátske firmy majú záujem o spoluprácu so Slovenskými elektrárňami, so Železiarňami v Podbrezovej, atď. Prezident SR R. Schuster počas návštevy konštatoval, že v záujme ďalšieho rozvoja obchodnej výmeny medzi našimi krajinami je potrebné zvýšiť vzájomné kontakty podnikateľov a firiem, čo napr. umožnila aj terajšia prezentácia „Možnosti chorvátskeho prístavu Rijeka“. Prezident SR taktiež upozornil na príležitosti vyplývajúce z Paktu stability JVE, ktorých využitie  predpokladá aktívny záujem o jednotlivé kroky Európskej únie v príslušnej oblasti. Počas rokovaní prezidenta S. Mesića s primátorom J. Moravčíkom sa dohodlo aj stretnutie primátorov Bratislavy a Záhrebu, ktorého sa zúčastnia predstavitelia obchodných a priemyslových komôr SR a ChR. Počas prijatia chorvátskeho prezidenta u predsedu vlády SR M. Dzurindu sa dospelo k dohode o stretnutí hospodárskych expertov Ekonomického inštitútu v Záhrebe s expertmi partnerskej inštitúcie na Slovensku. Chorvátska strana prejavila ďalší záujem o nadviazanie hospodárskych kontaktov s partnermi v SR v oblasti dopravy. 

Na prospech rozvoja hospodárskych vzťahov bude aj podpis Dohody medzi SR, ČR a ChR o voľnom obchode, pravdepodobne v priebehu októbra 2001. Splní sa tým zároveň aj dôležité kritérium prístupu ChR do CEFTA. Chorvátsko prejavuje mimoriadny záujem o získanie členstva v CEFTA a počas rokovaní prezidenta S. Mesića s prezidentom R. Schusterom, predsedom vlády M. Dzurindom, predsedom NR SR J. Migašom slovenskí predstavitelia vyjadrili podporu členstvu ChR v CEFTA.

Strany sa zasadili aj za spoluprácu SR a ChR v ďalších oblastiach, najmä za výmenu odborníkov, spoluprácu v oblasti vzdelávania a kultúry. Konkrétnym výstupom uvedenej snahy oboch strán bolo podpísanie Programu spolupráce medzi Ministerstvom školstva SR a Ministerstvom vzdelávania a športu a Ministerstvom vedy a technológií ChR na akademické roky 2000/2001, 2001/2002, 2002/2003 a 2003/2004.

SR a ChR majú spoločné hlavné politické ciele - vstup do NATO a členstvo v EÚ.  Rozhovory prezidentov SR a ChR sa podrobne venovali otázkam integrácie. Prezidenti sa zhodli na podpore individuálneho prístupu krajín, umožňuje to pritom aj spoluprácu a harmonizáciu svojich krokov. Prezident SR R. Schuster zdôraznil, že Slovensko očakáva na pražskom summite NATO v roku 2002 pozvanie za člena aliancie. Prezident S. Mesić hovoril v súvislosti s integračnou problematikou o predstihu Slovenska oproti Chorvátsku. Obe strany sa zhodli v názore, že orientácia ChR na proeurópsku cestu prispela k stabilizácii pomerov v regióne. Chorvátska strana ocenila pozvanie predsedu vlády ChR Ivicu Račana na májovú konferenciu v Bratislave, čo umožnilo rozšíriť Vilniuskú skupinu na V 10. 

Prezidenti R. Schuster a S. Mesić vyjadrili veľmi blízke názory aj o druhom strategickom cieli SR a ChR - členstve v EÚ. Podčiarkli, že je potrebné, aby vzťahy medzi kandidátskymi krajinami, resp. aj s krajinami ktoré sa  ešte len stanú kandidátskymi  boli založené na otvorenosti, dôvere a vzájomnej podpore v procese integrácie. Prezident SR informoval o úspechoch dosiahnutých v prístupovom procese SR. Premiér M. Dzurinda informoval prezidenta ChR o výsledkoch svojich rokovaní v ústredí EÚ deň predtým v Bruseli. Rokoval s predsedom EK Romanom Prodim a komisárom pre rozširovanie EÚ Gntherom Verheugenom, ktorí mu potvrdili zámer prehĺbiť integračný proces a zároveň aj rozšíriť EÚ. Je to voda na mlyn SR, uviedol M. Dzurinda. Ide o nesporný úspech SR, ktorý dosiahla, keď dostihla ostatných členov V 4, čím eliminovala pôvodné 17 mesačné omeškanie. Dosiahnutie tohto cieľa je nielen v záujme SR, ale aj celého stredoeurópskeho priestoru, pretože ide o príspevok SR k dotváraniu kohézneho a spolupracujúceho regiónu. Úspech Slovenska môže poslúžiť aj Chorvátsku ako príklad možností napredovania v prístupových rokovaniach s EÚ.  Chorvátsko si spočiatku vybralo rok 2006 za termín vstupu do EÚ, no dnes už hodnotí reálnejšie svoje možnosti v horizonte rokov 2008-10.  Slovensko od začiatku definovalo ako termín vstupu do EÚ 1. január 2004. Dnes sa tento termín ukazuje byť reálnejším, než termíny, ktoré si pôvodne stanovili naši susedia.

Prezidenti SR a ChR sa dotkli aj Zákona MR o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách. Prezident R. Schuster konštatoval, že nie je dobré, ak sa v otázke uvedeného zákona meritórne nevyjadrili predstavitelia EÚ, čo by mohlo nasvedčovať zaujatiu vyčkávacej taktiky. Označil to za nebezpečné, ak by niektoré národnostné menšiny mali mať aj práva, ktoré iné nemajú. Štátny tajomník MZV SR J. Chlebo poukázal na skutočnosť, že v prípade uplatňovania tohto zákona pôjde o používanie dvojitých štandardov. Starosť o menšiny nie je len starosťou MR. Bolo by nebezpečné, ak problematika zákona by mala narušiť vzťahy dobrého susedstva medzi MR a jej susedmi. V rovine medzinárodného práva zákon prináša problémy, pretože nerešpektuje bilaterálne dohody. Z týchto dôvodov je pozícia SR voči zákonu kritická. Námestníčka ministra zahraničných ChR V. Cvjetković-Kurelec konštatovala, že návrh medzinárodného porovnania Zákona MR  už prijala Benátska komisia. Zároveň informovala, že aj jej krajina pripravuje návrh zákona o vzťahoch s Chorvátmi žijúcimi mimo vlasti. 

Chorvátska strana prejavila počas rokovaní intenzívny záujem o spoluprácu s krajinami V4 a CEFTA. Aj bilaterálna spolupráca je dôležitá, pretože o. i. umožňuje pre určité projekty spájať naše trhy. Z hľadiska získania priamych zahraničných investícií nie je zanedbateľné, ak sa spoja trhy SR a ChR (5,5 + 4,5 miliónov obyvateľov). Ešte viac to platí o spojení trhov v rámci V 4, kde tak vzniká trh so 60 miliónmi obyvateľov. V budúcnosti to krajinám V 4 umožní pri hlasovacích procedúrach v EÚ dosiahnuť rovnakú váhu, akú predstavuje spojenie Nemecka s Francúzskom. To tiež ukazuje na vysokú perspektívnosť stredoeurópskej spolupráce. Preto pre ChR je významné, že slovenská strana vyjadrila ochotu využívať formát V 4 + 1 v prípade krajín Slovinska, Chorvátska, Litvy a Ukrajiny pre spoluprácu na konkrétnych projektoch. 

Prezidenti SR a ChR odsúdili nedávne teroristické útoky proti USA ako útoky proti civilizácii. V mene svojich krajín vyjadrili pripravenosť zapojiť sa do boja proti medzinárodnému terorizmu. Podľa S. Mesića sa nejedná o zrážku civilizácií, ale o konflikt záujmov.

Prezident ChR počas rokovaní  stručne charakterizoval postoje svojej krajiny k situácii v regióne juhovýchodnej Európy:

Bosna a Hercegovina - ChR sa snaží o väčší odstup od BaH, zdôrazňuje, že ide o suverénny, samostatný štát a preto aj Chorvátom žijúcim v BaH odporúča, aby sa obracali viac na Sarajevo. Je potrebná centralizácia štátnej moci, čo si vyžiada zrušnie terajších 3 armád a ich nahradenie jedinou armádou BaH. Je nutné prekonať terajší stav, keď sa tri entity (Chorváti, Srbi, Bosniaci) niekedy správajú, ako keby tvorili tri štáty. Dayton podľa neho síce zastavil vojnu, ale ešte nezakorenil mier. Izolácia v určitom priestore vždy vedie ku krízovým situáciám.

JZR - Chorvátsko je naklonené s ostatnými krajinami bývalej Juhoslávie podpísať  bilaterálne zmluvy, ktoré môžu byť aj identické, ale inštitucionalizácia spolupráce neprichádza do úvahy. Ako povedal S. Mesić, mali sme už dve Juhoslávie a obidve skončili v krvi. Jediné, čo ChR považuje za priechodné v priestore, ktorý EÚ označuje ako západný Balkán, je európska idea. Chorvátsko požaduje pristúpenie k individualizácii viny, teda nehovoriť o vine Srbov, Chorvátov, atď. v množnom čísle, ale vždy uvádzať individuálneho adresáta viny. Len tak bude šanca na urovnanie vzťahov s Juhosláviou.

Kosovo - po voľbách v  Kosove získa Belehrad dôveryhodného a legitímneho partnera s ktorým sa bude môcť dohodnúť v budúcnosti.

Slovinsko - v poslednom období sa dosiahol mierny pokrok v riešení dovtedy sporných otázok medzi ChR a SloR (napr. otázka prímorskej hranice, atď.). Prezident S. Mesić predpokladá urovnanie na základe bilaterálnych dohôd, alebo na základe medzinárodnej arbitráže. Namiesto inštitucionalizácie  ChR navrhuje spoluprácu na princípe regaty.

Macedónsko - kríza sa podľa S. Mesića presunula do Macedónska. ChR považuje smer riešenia presadzovaného medzinárodným spoločenstvom za dobrý. Považuje za potrebné nájsť zodpovedajúce miesto pre Albáncov v macedónskej ústave a to otočí Albáncov smerom k Macedónsku. Dnes sa už nepresadzuje ani myšlienka veľkého Kosova, ani vízia veľkého Albánska čo je určitý pokrok voči minulosti.

Záver:

     SR a ChR majú rovnaké základné politické ciele, vrátane strategických zahraničnopolitických priorít. Návšteva bola kontinuálnym pokračovaním intenzívneho medzištátneho politického dialógu, ako aj potvrdením spoločných záujmov v mnohých oblastiach. Oficiálna i neoficiálna časť návštevy bola veľmi dobre pripravená, rozhovory s najvyššími predstaviteľmi ChR boli produktívne. Vyžaduje si to  realizáciu deklarovaných zámerov na všetkých, najmä nižších  úrovniach stykov medzi SR a ChR.  Rozhovory s chorvátskymi predstaviteľmi potvrdili záujem ChR o optimálne zapojenie sa do činnosti V 4, ale aj spokojnosť s realizáciou tejto spolupráce v konkrétnych prípadoch vo formáte V 4 + 1.  

MZV SR:

Vytvárať podmienky pre kontinuitu dialógu medzi SR a ChR, ktorý stavia na mnohých spoločných záujmoch a mnohých možnostiach kooperácie aj pri úsilí o vstup do NATO a EÚ. 

Pokračovať v sprístupňovaní skúseností SR o jednotlivých prístupových krokoch integračných zoskupení.

Naďalej prispievať k  prehlbovaniu stredoeurópskej spolupráce s krajinami V 4, Rakúskom,  Slovinskom a Chorvátskom.

Ostatné rezorty:

Vychádzať z faktu, že sa hospodárska spolupráca medzi SR a ChR sa nerozvíja s potrebnou dynamikou, usilovať sa o jej ďalšie rozširovanie, pričom dôraz klásť na potrebu rozvoja vyšších foriem ekonomickej spolupráce.

V rámci rozvoja hospodárskej spolupráce preskúmať možnosti zvýšenia využívania chorvátskeho prístavu v Rijeke. 

Na prospech rozvoja dvojstranných hospodárskych vzťahov úspešne zavŕšiť rokovania a podpis Dohody o voľnom obchode medzi SR, ČR a ChR. 

Aktívne usilovať o spoluprácu SR a ChR na poli výmeny odborníkov, spoluprácu v oblasti vzdelávania a kultúry a uvádzať tak do praxe Program spolupráce medzi Ministerstvom školstva SR a Ministerstvom vzdelávania a športu ChR a Ministerstvom vedy a technológií ChR na akademické roky 2000/2001, 2001/2002, 2002/2003 a 2003/2004.