Informácia o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Eduarda Kukana
v Českej republike dňa 12. apríla 2002

	Dňa 12. 4. 2002 uskutočnil minister zahraničných vecí SR Eduarda Kukana /EK/ pracovnú návštevu Českej republiky. Počas svojho pobytu rokoval s podpredsedom vlády a ministrom zahraničných vecí Českej republiky Janom Kavanom /JK/. Hlavnými témami rokovaní oboch predstaviteľov bol vývoj v stredoeurópskom priestore, bilaterálna spolupráca a aktuálne zahranično-politické otázky. Na rokovaniach bol za českú stranu prítomný aj námestník ministra ZV Rudolf Jindrák.

Vývoj v stredoeurópskom priestore

•	Ústrednou témou tohto okruhu otázok boli prezidentské dekréty. JK konštatoval, že otázka je v niektorých politických kruhoch Rakúska, Nemecka a v ostatnom, predvolebnom čase i Maďarska vysoko spolitizovaná. Vzhľadom na blížiace sa parlamentné voľby sa politizácii otázky nevyhla ani česká politická scéna. JK zhrnul oficiálnu pozíciu českej strany nasledovne:
Prezidentské dekréty (česká strana sa dsledne vyhýbala pojmu “Benešove”):
•	sú platné,
•	boli, sú a budú súčasťou českého právneho poriadku,
•	nespochybňujú súčasné a v minulosti vzniknuté právne dopady (majetkové, občianske),
•	dnes nie sú aplikované, sú “vyhaslé”,
•	v súčasnosti nevytvárajú nové právne vzťahy, skutočnosti,
•	nie sú prekážkou pre vstup do EÚ, nie je potrebné ich rušiť, pretože nie sú súčasťou acquis.
•	EK konštatoval, že oba štáty by v predmetnej otázke mali postupovať koordinovane. Slovensko v tejto otázke podporuje postup i stanovisko ČR a neželá si otvárať diskusiu, ktorá by umožnila aplikovať rozličný prístup zo strany zahraničných subjektov voči našim krajinám. EK sa v tejto súvislosti vyslovil za zvýšenie aktivít i spolupráce misií SR a ČR pri EÚ na pde Európskeho parlamentu.
•	JK informoval o priebehu a výsledkoch návštevy komisára Európskej komisie pre rozšírenie G. Verheugena v Prahe. Vyslovil spokojnosť s jej priebehom i výsledkami, ktoré sa odrazili v texte ich spoločného vyhlásenia. Podľa Verheugena Európska komisia nevidí po aktuálnom vyhodnotení situácie akýkoľvek dôvod na to, aby sa dekréty stali súčasťou prístupových rokovaní, respektíve  integračného procesu. 
•	Ďalšou dôležitou otázkou sú majetkoprávne vzťahy a časové ohraničenie reštitúcií majetku. Európska komisia i Európsky parlament požadujú podľa námestníka ministra zahraničných vecí R. Jindráka preskúmanie reštitučného zákona z roku 1991 a odstránenie prípadných diskriminačných bodov, ktoré napríklad obmedzujú reštitúcie majetku na základe občianstva. 
	
•	Obaja ministri podporili pokračovanie Višegrádskej spolupráce. JK konštatoval, že rozhodnutie odložiť stretnutie predsedov vlády V4 bolo v danom kontexte správne, neznamená však “začiatok konca” regionálnej spolupráce na tejto platforme. Svedčia o tom aktivity, ktoré prebiehali na iných (expertných) úrovniach, ako aj pokračujúca spolupráca na pde Medzinárodného višegrádskeho fondu. EK súhlasil s potrebou ďalšieho rozvoja višegrádskej spolupráce a informoval o príprave stretnutia predsedov vlád V4 a Beneluxu v Trenčíne 24.-25. mája. 
	
•	Ministri sa v krátkosti venovali otázkam bilaterálnej spolupráce so susednými krajinami. Vymenili si názory na vývoj situácie v MR pred druhým kolom parlamentných volieb. EK uviedol, že SR je pripravená rokovať o Zákone o zahraničných Maďaroch /ZZM/ s budúcou maďarskou vládou a vyjadril vieru, že rétorika a prístup maďarskej strany sa po voľbách v MR upokojí a zaujme pragmatickejší, vecnejší tón, ktorý umožní riešenie tejto otázky.
•	JK sa vyjadril, že v česko - rakúskej relácii pretrvávajú rozpory. V tejto súvislosti tlmočil známe zdržanlivé stanovisko ČR k spolupráci v rámci regionálneho partnerstva. Toto fórum označil za diskusné, bez konkrétnej náplne. Podľa EK by zúčastnené kandidátske krajiny /KK/ mali aktívnejšie formulovať jeho obsah, aby spolupráca priniesla účastníckym štátom konkrétny prospech a výsledky.

Bilaterálna spolupráca

•	JK sa dotkol problematiky na slovensko-českej hranici. Uviedol, že ČR nemá záujem, s ohľadom na jej citlivosť, medializovať túto otázku, ani urobiť z nej jednu z ústredných tém nadchádzajúceho rokovania premiérov (19.-20.5.2002). Pri tejto príležitosti spomenul, že česká strana by privítala odpoveď slovenskej strany na analýzu ministerstva vnútra týkajúcu sa potrieb zmeny režimu na spoločnej slovensko-českej hranici v súvislosti so vstupom oboch krajín do EÚ. ČR má záujem poznať argumenty SR, predpokladá spoločný vstup do Únie, ale aj ten si podľa všetkého vyžiada určité zmeny v tejto oblasti. 
•	V otázke režimu na slovensko-českej hranici sa JK vyslovil za čo najužšiu spoluprácu medzi SR a ČR. EK zdôraznil záujem SR na zachovaní dosiahnutého nadštandardného režimu pri prekračovaní štátnej hranice pre občanov SR a ČR aj v budúcnosti. SR a ČR by mali čo najužšie spolupracovať najm pri potláčaní negatívnych javov akými sú nelegálna migrácia občanov tretích krajín a všetky formy organizovaného zločinu. 
•	JK navrhol, aby sa k aspektom ďalšieho postupu v otázke kapitoly “Spravodlivosť a vnútro” a Schengen vyjadrili aj hlavní vyjednávači SR a ČR. Slovenská strana návrh akceptovala. 

•	Obaja ministri sa zhodli na tom, že pokračovanie práce “konzultatívnej skupiny” (na úrovni námestníkov ministrov ZV) má zmysel len v prípade, že táto nájde obsahovú náplň, ktorá zodpovedá kompetenciám a úlohám rezortov zahraničia a nedubluje prácu iných spoločných orgánov. S týmto vyslovil súhlas námestník ministra ZV ČR R. Jindrák (za ČR vedúci skupiny). 
•	Vzhľadom na neúnosnú dopravnú situáciu v prihraničnom meste Hodonín JK požiadal slovenského partnera o podporu pri ukončení výstavby hraničného prechodu Hodonín/Holíč. Dostavba priechodu by odbremenila mesto od nákladnej dopravy. 

Aktuálne zahranično-politické otázky

•	V centre záujmu diskusie oboch ministrov bola práca Konventu. JK informoval partnera o názoroch českej strany na doterajší priebeh. Konštatoval, že doteraz spĺňa očakávania a vyjadril spokojnosť, že KK i ČK akceptovali iniciatívu ČR, aby v predsedníctve Konventu sedel zástupca KK. V tejto súvislosti sa ministri informovali o názoroch na kandidátov. 
•	Ministri si vymenili názory na poľský návrh stretnutia KK vo formáte “10” (SR sa k nemu prikláňa), a návrhu rumunského ministra ZV k stretnutiu KK vo formáte “12”. JK v tejto súvislosti konštatoval, že pre ČR má meritórny zmysel spolupráca V4 alebo luxemburskej skupiny. V prípade nevyhnutnosti sa viac prikláňa k rumunskému návrhu. 

•	EK sa zaujímal o stav príprav Pražského summitu NATO. V tejto súvislosti konštatoval, že SR si mimoriadne váži všestrannú politickú podporu ČR. Je v záujme oboch krajín, aby sa Slovensko stalo členom Aliancie. EK uistil partnera o kontinuite demokratického vývoja na Slovensku aj po septembrových voľbách a o vytvorení vlády, ktorá tento vývoj zaručí. JK opätovne vyjadril stálu podporu ČR členstvu SR v NATO.
•	Slovensko je pripravené, v prípade potreby, poskytnúť ČR technické prostriedky pre zabezpečenie priebehu summitu podľa našich možností a podľa požiadaviek českej strany.

Závery a odporúčania:

•	Využívať priestor, ktorý sa vytvoril rokovaniami ministrov ZV SR a ČR pre vzájomnú koordináciu krokov v otázkach súčasného vývoja v stredoeurópskom priestore, ako aj v prístupových rokovaniach v záujme skorého vstupu oboch krajín do EÚ.
•	Pokračovať v rokovaní s českou stranou a hľadať riešenia, ktoré by viedli k zníženiu počtu nelegálnych migrantov prechádzajúcich cez slovensko-českú hranicu. Snažiť sa pritom o to, aby dopad na už dosiahnutý komfort pri prekračovaní štátnej hranice pre občanov SR a ČR bol minimálny. 
•	Prostredníctvom hlavných vyjednávačov SR a ČR vyjasniť podmienky, ktoré v oblasti budovania vnútroschengenských hraníc kladie na SR a ČR Európska komisia.
•	V prípade potreby a v rámci možností poskytnúť ČR technické prostriedky pre zabezpečenie hladkého priebehu summitu NATO v novembri 2002 v Prahe.
•	Preveriť súčasný stav výstavby hraničného priechodu Hodonín-Holíč a možnosti jeho skorého dokončenia.
•	Pripraviť oficiálnu návštevu predsedu vlády SR M. Dzurindu v ČR (19.-20. máj 2002).