Informácia o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy predsedu vlády SR           Mikuláša Dzurindu v Slovinskej republike dňa 26. októbra 2001

 
Dňa 26. októbra 2001 vykonal predseda vlády SR M. Dzurinda krátku pracovnú návštevu Slovinskej republiky (SloR). Návšteva sa uskutočnila na pozvanie predsedu slovinskej vlády Janeza Drnovšeka. V rámci programu predseda vlády SR absolvoval pracovný obed s Janezom Drnovšekom a vystúpil na druhom dni 9. Medzinárodného regionálneho podnikateľského fóra organizovaného v meste Bled s prednáškou na tému “Príprava na členstvo v Európskej únii, skúsenosti a perspektívy Slovenska”. 
 
Program pracovnej návštevy predsedu vlády SR začal na hrade Brdo pri Kranji krátkym rozhovorom predsedov vlád medzi štyrmi očami, po ktorom nasledoval pracovný obed podávaný na počesť predsedu vlády SR (Krištáľová sieň Hradu Brdo). Predsedovia vlád           sa v rámci pracovného obeda venovali aktuálnemu ekonomickému vývoju v oboch štátoch, integrácii do európskych a transatlantických politických, bezpečnostných a ekonomických štruktúr, ako aj aktuálnemu globálnemu svetovému vývoju po septembrovom teroristickom útoku na USA.   

Obsah a výsledky rokovania:

Obe strany na úvod pracovného obeda ocenili súčasný stav bilaterálnych vzťahov,  ktoré nie sú zaťažené žiadnymi problémami.
	
1. Hospodársky vývoj SR a SloR

Predseda SloR sa v úvode rozhovoru zaujímal o ekonomickú situáciu v SR.                 M. Dzurinda uviedol, že prognózy pre Slovensko indikujú zlepšenie hospodárskej situácie, HDP by mal v roku 2001 vzrásť cca. o 3 %, s predpokladaným nárastom v roku 2002 na 4 %.  Miera inflácie by mala v tomto roku dosiahnuť  úroveň 7-8%. Ďalej svojho partnera informoval, že nepriaznivou je stále vysoká úroveň nezamestnanosti vo výške cca 18%. Nezamestnanosť je naviac regionálne rozdielna, pričom problémom naďalej ostáva pomerne značný rozdiel medzi infraštrukturálne menej rozvinutou východnou a viac rozvinutou západnou časťou krajiny, ktorá sa už v súčasnosti takmer vyrovná priemeru EÚ v tvorbe HDP na obyvateľa. Premiér SR konštatoval zlepšenie vo väčšine ekonomických ukazovateľov v porovnaní so situáciou pred rokom, čo predstavuje dobrý základ pre udržateľný ekonomický rast do budúcnosti.
J. Drnovšek slovenského partnera v rámci rozhovoru informoval, že slovinský rast HDP bol začiatkom roka 2001 odhadovaný až na úrovni 7%, táto prognóza však bola v súčasnosti revidovaná na 2%. Celkovo však  slovinský premiér vyslovil spokojnosť s vývojom slovinského hospodárstva, pričom sa zhodol so svojím slovenským partnerom v konštatovaní, že obe ekonomiky, vzhľadom na ich naviazanosť na vyspelé trhy EÚ, budú zrejme nepriamo negatívne zasiahnuté nie príliš pozitívnym globálnym ekonomickým vývojom. 

2.Vnútropolitická situácia
	
Mikuláš Dzurinda stručne informoval svojho partnera o aktuálnej vnútropolitickej situácii  na Slovensku, pričom potvrdil, že vládna koalícia v nezmenenej zostave dokončí svoje pôsobenie do nasledujúcich parlamentných volieb, ktoré sa budú konať v riadnom termíne          v septembri 2002. Janez Drnovšek v nadväznej reakcii podobne ako jeho slovenský partner, potvrdil súčasnú politickú stabilitu slovinskej vládnucej koalície vedenú Slovinskou liberálnou demokraciou. 

3. Proces integrácie SR a SloR  do Európskej únie  a Severoatlantickej aliancie

Premiéri sa navzájom krátko informovali o súčasnom pokroku v negociáciách s Európskou komisiou, pričom obaja vyjadrili spokojnosť s dosiahnutým stavom. M. Dzurinda potvrdil, že SR sa usiluje, aby bola v skupine krajín, ktoré vstúpia do EÚ v prvom slede, s cieľom pripravenosti na vstup k 1. 1. 2004. Slovinská strana, ktorá v súčasnosti uzatvorila 21 kapitol, by chcela dokončiť predvstupové rokovania s EÚ do konca roku 2002.

Slovinský premiér sa zaujímal o názor M. Dzurindu na budúcoročné možné rozširovanie NATO v kontexte septembrového teroristického útoku na USA, keďže obe krajiny patria medzi najvážnejších kandidátov na vstup do NATO. Slovenský premiér v odpovedi vyslovil názor, že práve tieto udalosti potvrdzujú potrebu rozšírenia Aliancie o krajiny, ktoré zdieľajú rovnaké demokratické hodnoty a reálne konajú už dnes ako členovia Severoatlantickej Aliancie. M. Dzurinda potvrdil slovinskej strane skutočnosť, že pre SR nie je aktuálna otázka, či sa NATO v  Prahe na budúci rok rozšíri, ale o aké krajiny sa rozšíri, pričom hlavnou prioritou slovenskej vlády je, aby Slovensko nebolo z tohto procesu vynechané. Na slovinskú otázku ohľadne pracovných  stykov a aktivít medzi SR a NATO, premiér SR doplnil, že ešte do konca roku absolvuje niekoľko stretnutí s predstaviteľmi NATO na rôznych fórach, z ktorých medzi najvýznamnejšie radí návštevu GT NATO Georga Robertsona v SR                5. novembra 2001 a stretnutie s veľvyslancami krajín NATO v Bruseli, predbežne plánované na 10. decembra 2001. 
J. Drnovšek ďalej v rozhovore pripomenul dobre zorganizovanú bratislavskú májovú konferenciu krajín usilujúcich o vstup do NATO, ktorú aj slovinská strana hodnotí ako veľmi užitočnú.
 J. Drnovšek a M. Dzurinda sa nadväzne ubezpečili o vzájomnej podpore pri vstupe       do Aliancie, pričom vyjadrili želanie, že Slovensko a Slovinsko budú tými krajinami, ktoré vstúpia do NATO už na budúci rok spoločne.  

4. Situácia po teroristickom útoku na USA  

Premiéri sa v rozhovore dotkli aj aktuálnej situácie vo svete po septembrovom teroristickom útoku na USA. Obaja predsedovia vlád odsúdili tento teroristický akt, pričom      sa zhodli na názore, že demokratický svet sa ocitol pred veľmi ťažkou a dlhodobou úlohou boja proti terorizmu. J. Drnovšek k tejto téme poznamenal, že uvedené udalosti prispeli k určitému zblíženiu stanovísk USA a Ruska v  takých vážnych otázkach ako Dohoda o ABM, Čečenský konflikt, alebo efektívne formy boja proti terorizmu, v ktorých  sa USA a Rusko doteraz pomerne výrazne rozchádzali. 

M. Dzurinda a J. Drnovšek zhodne konštatovali, že uvedené udalosti majú široký dopad tak na globálny politický ako aj ekonomický vývoj, s ktorým je po 11. septembri konfrontovaná každá vláda. Premiéri oboch krajín zároveň potvrdili, že SR a Slovinsko ako demokratické krajiny jednoznačne podporujú boj proti medzinárodnému terorizmu v jeho akejkoľvek forme.      

           Mikuláš Dzurinda v závere pracovného obeda pozval slovinského premiéra                  na návštevu SR v prvej polovici roku 2002. 

Závery, návrhy a odporúčania:

Rokovania potvrdili vysokú a intenzívnu úroveň bilaterálnych vzťahov SR a SloR,                  ako aj vzájomnú podporu pri napĺňaní aktuálnych strategických integračných cieľov oboch krajín.

Konkrétne úlohy vyplývajúce z rokovaní:
 
Pripraviť návštevu predsedu vlády SloR v SR, predbežne v prvom polroku 2002.