Úvod

Vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí dňa 4.3.2004 prerokovala a schválila svojim uznesením č.213/2004 návrh Investičnej zmluvy týkajúcej sa navrhovanej výstavby závodu na montáž automobilov v Žiline medzi KIA MOTORS CORPORATION (ďalej len „KMC“), Slovenskou republikou a Žilinou (ďalej len „Investičná Zmluva I“) a zároveň návrh Investičnej zmluvy týkajúcej sa navrhovanej výstavby závodu na výrobu automobilových súčiastok a modulov v Žiline medzi HYUNDAI  MOBIS (ďalej len „HM“), SR a Žilinou (ďalej len „Investičná zmluva II“). Predmetné Zmluvy boli ministrom hospodárstva podpísané dňa 5.3.2004. V oboch Investičných zmluvách si zmluvné strany ustanovili vzájomné povinnosti a záväzky, na základe ktorých KMC a HM zrealizujú výstavbu závodov uvedených vyššie (ďalej len „Projekty“) a Slovenské strany poskytnú spoločnosti KMC a HM pomoc a podporu pre Projekty.
Spoločnosť KMC založila dcérsku spoločnosť KIA Motors Slovakia, s.r.o., ktorá má realizovať výstavbu automobilového závodu, spoločnosť HM založila dcérsku spoločnosť Mobis Slovakia, s.r.o., ktorá má realizovať výstavbu závodu na výrobu automobilových súčiastok a obe tieto dcérske spoločnosti majú zároveň prijímať štátnu pomoc od Slovenskej republiky.
V Investičných zmluvách sa v čl.5 slovenské strany zaviazali, okrem iných záväzkov, aj k inej podpore štátu definovanej v Prílohách č.4 Investičných zmlúv a to za účelom zlepšenia infraštruktúry v okolí budúcich závodov KMC a HM.
Záväzky slovenských strán má realizovať spoločnosť Žilina Invest, s.r.o., ktorú založili mesto Žilina, obce Teplička, Mojš, Nededza a Gbeľany. Z hľadiska financovania Projektu, Žilina Invest, s.r.o. zabezpečuje realizáciu „inej podpory štátu“.

I. Stručná charakteristika záväzkov slovenských strán vyplývajúcich z Investičných zmlúv 

Záväzky Slovenskej republiky, ktoré vláda schválila pozostávali z časti záväzkov: 

a)	ktorých priamym príjemcom sú obe dcérske spoločnosti KMC a MS a to vo forme štátnej pomoci rozdelenej cez: 
aa)  priame granty
ab)  príspevky na vzdelávanie
ac)  príspevky na novovytvorené pracovné miesta

b)	ktorých príjemcom je mesto Žilina a prostredníctvom spoločnosti Žilina Invest realizuje inú podporu štátu. V rámci inej podpory štátu sa zabezpečili aj finančné prostriedky pre jej realizátorov za Slovenskú republiku (Žilina Invest, s.r.o. a SARIO)

	Celková suma dotácií pre KMC a HM v rokoch 2004 – 2008 predstavuje                           5 808 800 tis. Sk bez daňových kompenzácií  a na inú podporu štátu bolo vyčlenených 1 570 500 tis. Sk. Celkovo vláda predpokladala na tento Projekt použiť 7374,3 mil. Sk.

	V rámci štátnej pomoci sú výdavky na vzdelávanie a novovytvorené pracovné miesta realizované prostredníctvom kapitoly MPSVR SR a všetky ostatné finančné záväzky štátu sa realizujú prostredníctvom  kapitoly MH SR. 
	
Podrobné časové rozloženie schválenej štátnej pomoci a inej podpory štátu na roky 2004 – 2008 je uvedené v prílohe č. 1, ktorá zároveň určuje príjemcov zdrojov štátneho rozpočtu. 

	Všetky finančné záväzky Slovenskej republiky vyplývajúce z Investičnej zmluvy I a II sú rozpočtovo zabezpečené, s výnimkou daňových kompenzácií, ktoré sa budú riešiť v jednotlivých rokoch, keď dôjde k odpisom a z toho vyplývajúcemu daňovému zaťaženiu KMC a HM. Zatiaľ nie je zrejmé, kedy sa daňové kompenzácie začnú uplatňovať  a ich rozloženie v jednotlivých rokoch. 

II. Stav čerpania výdavkov štátneho rozpočtu za roky 2004 a 2005

	V roku 2004 vláda vyčlenila na realizáciu Projektu 1,6 mld. Sk, ktorá bola rozložená na dve časti, na: 
a)	návratnú finančnú pomoc – 827,0 mil. Sk
b)	realizáciu záväzkov kapitoly MH SR – 773,0 mil. Sk. 

Okrem toho MH SR zo svojho rozpočtu použilo 8,0 mil. Sk. 

Poskytnutie návratnej finančnej výpomoci schválila vláda uznesením č. 552 zo 16. 6. 2004. Zmluvný termín jej vrátenia do štátnych finančných aktív je určený do 31. marca 2006. Z tejto čiastky sa realizuje výkup pozemkov pod oba závody vrátane hrubých terénnych úprav. 

Táto finančná operácia je vo vzťahu k projektu a rozpočtu neutrálna, a preto sa identická suma 827,0 mil. Sk rozpočtuje aj v roku 2006. 

MH SR v roku 2004 poukázalo mestu Žilina na inú podporu štátu 242,8 mil. Sk a zostatok rozpočtovanej dotácie – 488,2 mil. Sk na základe výnimky z časového použitia poskytnutej MF SR previedlo na účet dofinancovania. Táto suma už bola k 8.9.2005 poukázaná mestu Žilina.

Záväzky voči investorom, ktoré boli pôvodne predpokladané v roku 2004 a 2005 sa nezhodujú s reálnym financovaním najmä z dôvodu neplnenia termínov ukončenia výkupov pozemkov a odpredaja spoločností Govinvest I a Govinvest II  KMC a HM. 

V roku 2005 boli už obom príjemcom štátnej pomoci uvoľnené prostriedky v súhrnnej sume 1 407,4 mil. Sk. 

Všetky dotácie, či už ide o štátnu pomoc alebo inú podporu štátu sa realizujú zásadne na zmluvnom základe. Prílohou všetkých zmlúv sú podmienky poskytnutia prostriedkov štátneho rozpočtu a účely, na ktoré sa prostriedky majú použiť. 

V prílohe č. 2 je naznačené, ktorým subjektom boli poskytnuté prostriedky v r. 2004 a 2005 a v akej výške. Zatiaľ sa zo štátneho rozpočtu uvoľnilo na Projekt 2 250,0 mil. Sk. V tejto sume nie je započítaná návratná finančná výpomoc v objeme 827,0 mil. Sk, ktorá je z hľadiska nového zákona o rozpočtových pravidlách finančnou operáciou a nie je súčasťou výdavkov štátneho rozpočtu. 

III. Potreba dodatočných zdrojov

Už počas posledných mesiacov bolo zrejmé, že štátny rozpočet bude musieť vynaložiť na projekt podstatne vyššie sumy, ako bolo pôvodne prezentované vláde. Minister financií preto opakovane žiadal ministra hospodárstva, aby predložil na vládu komplexný materiál o aktuálnom odhade nákladov štátu na tento projekt. Minister hospodárstva tak neurobil, a naopak, náklady štátu sa bez vedomia vlády postupne ďalej výrazne zvyšovali. 

Rozhodujúcim dôvodom zvýšenia realizačných nákladov na Projekt je jeho zlá príprava, keď sa úsilie slovenských strán sústredilo na získanie investície, a nie aj na vytvorenie predpokladov pre splnenie záväzkov, ktoré boli zakomponované v návrhoch Investičných zmlúv. Už v tom čase malo byť koncipientom záväzkov slovenských strán zrejmé, že záväzky sú časovo, finančne a vo vzťahu na počet vlastníkov pozemkov a možnosť priechodnosti jednoduchého výkupu vysoko rizikové. 

Ďalšími podstatnými faktormi ovplyvňujúcimi zvýšenie realizačných nákladov sú stanoviská zainteresovaných strán, ako napr. Žilinskej územnej samosprávy, Slovenskej správy ciest, Severoslovenskej vodohospodárskej spoločnosti a pod., bez ktorých súhlasu by nebolo možné získať príslušné povolenia na realizáciu výstavby.

Dôvodom zvýšenia rozpočtovaných nákladov na výstavbu vybraných investícií je aj skutočnosť, že sa investor KMC rozhodol zvýšiť kapacitu výrobného závodu z pôvodne projektovaných 200 000 automobilov ročne na 300 000 automobilov ročne, čím by diela vybudované v rámci pôvodného rozpočtu nepostačovali reálnym potrebám, resp. by sa stali nefunkčné. Zvýšenie plánovanej kapacity však vyvolá zmenu technického riešenia niektorých investičných celkov patriacich do infraštruktúry a z toho vyplývajúcu dodatočnú potrebu finančných prostriedkov na realizáciu projektu zo strany Slovenskej republiky.

A)	Regionálny rozvoj mesta Žiliny

	Vláda uznesením č. 228 z 10. marca 2004 schválila Návrh stanovenia postupu schválenia dotácie na Regionálny rozvoj mesta Žiliny do výšky 2 mld Sk, čím v zásade prevzala zodpovednosť za splnenie záväzkov mestom Žilina, ktoré mu vyplývali z Investičných zmlúv s oboma kórejskými spoločnosťami. Ide napríklad o zabezpečenie školiaceho zariadenia, jazykovej školy pre deti zamestnancov kórejských spoločností, podpory bývania pre zamestnancov investorov, vybudovanie rekreačných zariadení, policajnej a požiarnej stanice, zdravotníckeho zariadenia, zabezpečenie MHD pre zamestnancov investorov.

	Všetky tieto záväzky predstavovali podľa mesta Žilina spolu sumu presahujúcu 1 835,9 mil. Sk. Táto suma nie je súčasťou nákladov na projekt, ktoré boli vláde prezentované pri jeho schvaľovaní. Napriek tomu informoval minister hospodárstva pri predkladaní materiálu o poskytovaní dotácií na regionálny rozvoj Žiliny v marci 2004,  že tieto výdavky sú súčasťou nákladov,  ktoré boli schválené pre Projekt KIA/HYUNDAI. Na základe predmetného uznesenia vlády bolo v rokoch 2004 a 2005 zatiaľ na regionálny rozvoj Žiliny uvoľnených 406,7 mld. Sk.

	Materiál, ktorý bol schválený uznesením č. 228/2004, neobsahoval menovitú štruktúru výdavkových titulov, jej časové rozloženie a zdôvodnenie. Vláda, ale ani ministerstvo hospodárstva doteraz nemali rozpočet na jednotlivé záväzky mesta a jeho zdôvodnenie. Napriek tomu, že minister financií takýto materiál v minulosti opakovane  osobne aj písomne požadoval, ministerstvo hospodárstva materiál nikdy nepripravilo. 

 Vzhľadom na vyššie uvedené podpredseda vlády a minister financií poverený riadením MH SR adresoval primátorovi mesta Žilina list (príloha č. 4) so žiadosťou o predloženie Projektu regionálneho rozvoja Žiliny. Pokiaľ takýto Projekt neposúdi vláda SR, nebude  Žiline uvolnená zostávajúca zazmluvnená dotácia v r. 2005 a v návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2006-2008 sa s týmto výdavkami zatiaľ neuvažuje. 
	
	MH SR nemá v súčasnosti  dostatočné informácie, ktoré by jednoznačne preukazovali, že poukázané prostriedky sa používajú efektívne a hospodárne. Z tohto dôvodu MH SR vykoná kontrolu hospodárenia s poukázanými prostriedkami. 

	Z pohľadu dopadu na štátny rozpočet v horizonte cca 5-7 rokov možno časť zdrojov vrátiť späť do rozpočtu, a to najmä z dôvodu zvoleného systému financovania projektu a záujmu investorov o odkúpenie školiaceho strediska a vybudovaného ubytovania pre zamestnancov po 5 rokoch. Zatiaľ je predpoklad spätného vrátenia zdrojov štátu v objeme cca 850,0 mil. Sk.

B)	Záväzok vytvorenia podmienok bývania pre Investorov v Bratislave

Tento záväzok vyplynul z tzv. sprievodných listov (side letters) medzi MH SR a MF SR na jednej strane a KMC a HM na strane druhej. Ich predmetom je určenie ďalších záväzkov Slovenskej republiky v oblasti bývania a vzdelávania v Bratislave pre zamestnancov investorov a ich rodiny, ktorí budú žiť na Slovensku počas výstavby, budovania a prevádzky oboch závodov v Žiline. Podpísanie týchto listov bolo zásadnou podmienkou KMC a HM pre realizáciu ich investícií na Slovensku, pričom minister hospodárstva deklaroval, že z nich nevyplývajú nijaké dodatočné náklady pre štátny rozpočet. 
	
Záväzok voči obom spoločnostiam predstavuje zabezpečenie ubytovania v mieste, na ktorom sa spoločne dohodnú kórejské spoločnosti a MH SR pre 75 rodín zamestnancov, po dobu piatich rokov. Kórejské spoločnosti deklarovali záujem o odkúpení bytov/domov po piatich rokoch.  Bývanie malo byť pripravené do konca roka 2004. Okrem toho majú MH SR a MF SR zabezpečiť, aby deti kórejských zamestnancov mali prístup k vysokokvalitnej škole na medzinárodnej úrovni s vyučovaním jazykom anglickým, pričom kvalita školy má byť porovnateľná s existujúcimi medzinárodnými školami v Bratislave. Ďalej sa obe ministerstvá zaviazali a zaručili, že zabezpečia plnenie všetkých záväzkov Žiliny. 

	 Hoci MH SR nikdy vládu neinformovalo o zámere vybudovať nové rodinné domy, pripravilo konkrétny návrh na vybudovanie štvrte rodinných domov  v Bratislave vrátane infraštruktúry. Pripravovala sa už dokonca konkrétna mandátna zmluva s developerom, na základe sa ktorej mali rodinné domy budovať. Štát ich mal postupne odkupovať po dobu piatich rokov,  na čo by štátny rozpočet musel vynaložiť ročne 85 mil. Sk. Štát mal zároveň právo odkúpiť aj ostávajúce domy po uplynutí tejto lehoty, za čo by MH SR doplatilo zvyšnú cenu developerovi, ktorý by zabezpečil výstavbu a financovanie nehnuteľností. Následne by MH SR mohlo odpredať domy v súlade so zákonom o správe majetku štátu užívateľom. Celkové náklady pripravovaného projektu vrátane DPH by predstavovali 1 118,6 mil. Sk. Po odkúpení domov by dopad na štátny rozpočet predstavoval cca 300,0 mil. Sk

C)	Doplatenie kúpnej ceny pozemkov pod závody KIA a Hyundai

Spoločnosti Govinvest I a II, s.r.o. vykúpili celkom 74% pozemkov pod budúce závody KMC a HM pri priemernej cene 136 Sk/m2. Po prijatí uznesenia vlády č. 305/2005, ktorým bolo odobrené odkúpenie zvyšných pozemkov za cenu do 350 Sk/m2  sa začali iniciovať občania, ktorí už pozemky predali za pôvodné ceny. Ich požiadavkou je doplatenie kúpnej ceny za tieto pozemky. Suma potrebná na doplatenie vrátane dodatočných vedľajších nákladov predstavuje 380,0 mil. Sk.

D)	Výkup pozemkov – plochy pod infraštruktúru

Spoločnosť Žilina Invest, ktorá realizuje výstavbu infraštruktúry v okolí budúceho automobilového závodu KMC a závodu na výrobu automobilových súčiastok HM, vyčíslila potrebu dodatočných finančných prostriedkov na výkup pozemkov pod infraštruktúru v čiastke 400 766 tis. Sk, pričom hlavným dôvodom je nárast všeobecnej hodnoty pozemkov v danej lokalite.

Ďalším dôvodom zvýšenia finančnej potreby na výkup pozemkov pod infraštruktúru a zvyškových plôch je vyššia výmera, ktorá je určená na výkup, a to  o cca 38 ha. Predmetné pozemky sa podľa projektovej dokumentácie a geometrických plánov nachádzajú v priestore medzi plánovaným miestom výstavby železničnej vlečky a cestnej komunikácie a ich vlastníci prostredníctvom zástupcov petičných výborov informovali spoločnosť Žilina Invest, že bez výkupu týchto medziplôch nebudú vlastníci predávať ani ostatné plochy potrebné pre výstavbu infraštruktúry.

Z uvedených dôvodov dala spoločnosť Žilina Invest vypracovať nové znalecké posudky na cenu pozemkov pod infraštruktúru vrátane medziplôch, ktorá by reflektovala novú všeobecnú hodnotu pozemkov po prijatí uznesenia vlády č. 305. Znalci ocenili celkom 1 693 pozemkov, pričom priemerná všeobecná hodnota pozemkov predstavuje 385,06 Sk za m2, čo znamená viac ako  175%-ný nárast priemernej hodnoty pozemkov. Odborný znalecký posudok tak vyčísľuje novú všeobecnú hodnotu predmetných pozemkov na  517 830,0 tis. Sk, pričom uvedená hodnota nezahŕňa vedľajšie náklady súvisiace s obstaraním.

Keďže časť  pozemkov už bolo vykúpených za pôvodné ceny, všeobecná hodnota pozemkov, ktoré budú vykupované za precenenú hodnotu spolu s hodnotou už vykúpených pozemkov za pôvodné ceny predstavuje 490 266 tis.  Sk. 

Ďalším  faktorom ovplyvňujúcim dodatočné požiadavky sú zvýšené vedľajšie náklady na výkup pozemkov, najmä v dôsledku potreby identifikácie vlastníkov jednotlivých parciel, ktorých počet sa významne zvýšil oproti plánovanému predpokladu a z dôvodu  zmeny vlastníckych práv k mnohým parcelám (úmrtie pôvodného vlastníka s následnou potrebou identifikácie dedičov a podobne). Vzrastajú tie náklady na uzatváranie kúpnych zmlúv, ktoré sa odrazia v odmene pre výkupcov a v neposlednom rade je spoločnosť Žilina Invest nútená uhradiť náhradu škody na plodinách a rekultiváciu spoločnosti, ktorá v súčasnosti užíva tieto pozemky. 

Potreba dodatočných finančných prostriedkov na výkup pozemkov pod infraštruktúru predstavuje  425 766 tis. Sk.

E)		Vodné hospodárstvo

v tis. Sk 
	Schválený rozpočet	Reálne náklady	Rozdiel	
1.1 Vodné hospodárstvo				
     1.1.1 Dodávky vody (vodovod)	100 000 	222 795 	122 795 	
     1.1.2 Odpadová kanalizácia	12 000 	52 190 	40 190 	
     1.1.3 Dažďová kanalizácia	250 000 	336 112 	86 112 	
     1.1.4 Predchádzanie pohromám	-	63 488 	63 488 	
Celkom	362 000 	674 585  	312 585 	

1. 1 Vodné hospodárstvo

1.1.1 Vodovodná prípojka

Pôvodný rozpočet na vybudovanie vodovodnej prípojky pre spoločnosti KMC a HM  počítal s vybudovaním vodovodného napojenia ku hranici pozemkov spoločnosti KMC s tým, že spoločnosť KMC uzatvorí vzájomnú dohodu so spoločnosťou HM o vybudovaní vnútorného rozvodu vody medzi KMC a HM. Tento postup predstavoval z hľadiska štátneho rozpočtu najekonomickejší variant a nevyvolal by potrebu finančných prostriedkov na výstavbu vodovodnej prípojky pre spoločnosť HM.

Z následných rokovaní o špecifikácii vodovodnej prípojky s oboma investormi však vyplynulo, že tí s týmto variantom nesúhlasia a trvajú na samostatnom vonkajšom pripojení vody ku každému závodu, z dôvodu plánovaného zvýšenia kapacity výroby oproti pôvodnému zámeru. Obe Investičné zmluvy stanovujú Slovenskej republike povinnosť vybudovať prípojku vody ku hranici pozemku každého investora samostatne, a z tohto dôvodu pôvodne uvažovaná suma 100 000 tis. Sk nepostačuje na pokrytie potrieb výstavby pripojenia oboch investorov.

Ďalším dôvodom zvýšenia reálnych nákladov na výstavbu prípojky vody je problematický výkup pozemkov pod infraštruktúru, nakoľko vlastníci pozemkov vytrvalo odmietajú predať svoju pôdu bez doplatenia kúpnej ceny za pozemky pod samotné závody.  Bez vlastníckeho práva k pozemkom totiž nie je možné získať stavebné povolenie na výstavbu s výnimkou prípadu, kedy sa výstavba uskutočňuje vo verejnom záujme. Na rokovaniach spoločnosti Žilina Invest, s.r.o. so Severoslovenskou  vodárenskou spoločnosťou, a.s. sa obe strany dohodli na tom, že táto prípojka bude budovaná ako súčasť budúcej verejnej siete pre obyvateľstvo. 

Výstavba prípojky ako súčasti budúcej verejnej siete si však vyžiada nielen zmenu technického riešenia, ale navyše, Severoslovenská vodárenská spoločnosť, a.s. stanovila prísnejšie parametre použitých materiálov pri výstavbe prípojky, nakoľko sa prípojka nachádza v ochrannom pásme so zvýšeným rizikovým stupňom.

Celkové náklady na vybudovanie vodovodnej prípojky sa tak zvýšia z pôvodne plánovaných 100 000 tis.  Sk na 222 795 tis.  Sk, a to najmä z dôvodu zmeny technického riešenia prípojky ako súčasti budúcej verejnej siete, zmeny použitých materiálov z dôvodu potreby zabezpečenia vyššej ochrany životného prostredia, ako aj z dôvodu splnenia záväzku slovenskej strany vybudovať samostatnú prípojku vody ku hranici pozemku spoločnosti HM vyplývajúceho z Investičnej zmluvy II, s ktorou schválený rozpočet na budovanie infraštruktúry nepočítal.

1.1.2 Odpadová kanalizácia

Na získanie stavebného povolenia pre výstavbu odpadovej kanalizácie je potrebné súhlasné stanovisko Severoslovenskej vodárenskej spoločnosti, a.s.. 

Táto spoločnosť však zamietla pôvodný projekt výstavby odpadovej kanalizácie, ktorý predstavoval najúspornejší variant obsiahnutý aj v doložke finančných vplyvov.  Pôvodný projekt predpokladal napojenie závodu KIA  na existujúcu odpadovú kanalizáciu prerazením bentonitovej steny, ktorá chráni vodný zdroj Teplička nad Váhom pred prípadnou ekologickou katastrofou.

Neschválenie návrhu pôvodného projektu spoločnosť odôvodnila vyššou ochranou vodného zdroja. Následne bol vypracovaný nový projekt, ktorý počíta s napojením závodu KIA na existujúcu kanalizáciu cez pôvodný otvor v bentonitovej stene. V tomto prípade je však nutné použiť výtlačné potrubie s drahšími materiálmi a je nutné vybudovať omnoho dlhšie napojenie ako bolo pôvodne plánované.  

Z uvedených dôvodov sa celkové náklady na vybudovanie odpadovej kanalizácie zvýšia z 12 000 tis. Sk podľa schválenej Doložky na  52 190 tis. Sk.

1.1.3 Dažďová kanalizácia

Hlavné dôvody na zvýšenie rozpočtovaných nákladov na výstavbu dažďovej kanalizácie sú nasledovné:

1.1.3.1 Nehomogénne podložie

Pred prípravou rozpočtu na výstavbu infraštruktúry nebol vykonaný komplexný geologický prieskum (tento bol robený iba v prípade pozemkov pod budúcu automobilku KMC a HM), a to najmä z dôvodu, že v tom čase nebolo známe, kde presne bude infraštruktúra budovaná. Výkopové práce však ukázali, že podložie pod plánovanou prípojkou je nehomogénne a neštandardné z dôvodu lokálneho výskytu tekutých pieskov a iných štruktúr.

Tieto nerovnosti podložia vyvolali dodatočné náklady na zemné práce a spevnenie podložia, bez ktorých by nebolo možné stavbu realizovať.

1.1.3.2 Výkup pozemkov

Pôvodný projekt predpokladal výstavbu dažďovej kanalizácie po ukončení výkupu pozemkov s odovzdaním diela do decembra 2005. Keďže sa výkup pozemkov omeškal o viac ako 8 mesiacov, časový priestor na výstavbu kanalizácie sa  významne skrátil.

V snahe dodržať záväzok Slovenskej republiky zakotvený v Investičných zmluvách bola  spoločnosť Žilina Invest nútená hľadať alternatívne riešenie výstavby kanalizácie, ktoré umožní podstatným spôsobom skrátiť čas výstavby. Toto riešenie je však náročnejšie na objem vykonaných prác. 

Z uvedených dôvodov sa reálne náklady na výstavbu kanalizácie zvýšia z pôvodne plánovaných nákladov vo výške 250 000 tis. Sk na čiastku 336 112 tis.  Sk.

1.1.4 Predchádzanie pohromám

Po predbežnom prieskume územia pred výstavbou vodného hospodárstva bolo zistené, že toto územie sa nachádza v zóne ohrozenej záplavami. Z environmentálnej štúdie EIA a následného stanoviska Povodia Váhu a Vodohospodárskej výstavby vyplýva, že z dôvodu prechádzania záplavám je nutné regulovať potok Kotrčiná a Gbeliansky potok, ako aj vybudovať nové železničné mosty na zvýšenie priepustnosti pre prípad záplav. Celkové náklady na reguláciu týchto dvoch potokov a rekonštrukciu príslušných železničných mostov predstavujú 63 488 tis. Sk. Schválený rozpočet na vodné hospodárstvo však nevyčleňuje žiadne prostriedky na predchádzanie pohromám, nakoľko v čase jeho schválenia neboli tieto skutočnosti známe.

F)	Verejná infraštruktúra - cesty

Rozpočtované náklady na výstavbu ciest v rámci verejnej infraštruktúry predstavujú 1 212 000 tis. Sk, čo prevyšuje schválený rozpočet o 662 000 tis. Sk.  Dôvody zvýšenia nákladov sú nasledovné:

v tis. Sk 
	Dodatočné náklady	
1.2.1 Zmena technológie	180 000 	
1.2.2 Spevnenie nehomogénneho podložia	205 000 	
1.2.3 Presun ornice	53 000 	
1.2.4 Protihlukové opatrenie – obec Gbeľany	40 000 	
1.2.5 Ochrana čpavkovodu a zvýšenie úrovne cesty	70 000 	
1.2.6 Dopravné náklady 	94 000 	
1.2.7 Výstavba 2 dodatočných križovatiek	15 000 	
1.2.8 Napojenie osvetlenia ciest a výstavba 2 trafostaníc	5 000 	
Celkom	662 000 	

1.2.1 Zmena technológie výstavby ciest

Schválený rozpočet vo výške 550 000 tis. Sk na výstavbu ciest počítal s prekládkou okresnej cesty II. triedy č. II/583, ktorá je dvojpruhovou komunikáciou. Odbor dopravy a komunikácií Žilinského samosprávneho kraja vydal k predloženému projektu stanovisko, v ktorom požaduje novovybudovanú preložku cesty II/583 riešiť ako štvorpruhovú komunikáciu, a to aj z dôvodu plánovaného zvýšenia intenzity dopravy kvôli navýšeniu kapacity výrobného závodu KIA. Toto riešenie by vyvolalo niekoľkonásobné investície oproti plánovanému rozpočtu. Medzitým došlo medzi zúčastnenými stranami k návrhu kompromisného riešenia, ktoré počíta s výstavbou dvojpruhovej komunikácie v kvalite štvorpruhovej komunikácie s tým, že v budúcnosti je možné dostavať k novej komunikácii ďalšie 2 pruhy. 

Kompromisný prístup si však vyžaduje zmenu technológie pre zlepšenie fyzikálno-mechanických vlastností, nakoľko sa zvyšuje požiadavka na zaťaženie cestnej komunikácie z dôvodu vyššej intenzity dopravy. Celkové náklady na zmenu technológie dosahujú čiastku 180 000 tis. Sk.

1.2.2 Spevnenie nehomogénneho podložia

Výkopové práce ukázali, že podložie pod plánovanou cestnou komunikáciu je nehomogénne a neštandardné z dôvodu lokálneho výskytu tekutých pieskov, zasypaných smetísk a iných štruktúr. Kvôli týmto nedostatkom v podloží je jeho únosnosť tak nízka, že je potrebné ho značne spevniť, resp. prehĺbiť aktívnu zónu cestného telesa, zhotovených geodosiek a v prípade mosta zmenu zakladania na pilotoch, čo vyvolá zvýšenie celkových nákladov na cestné komunikácie v približnej čiastke 205 000 tis. Sk. 

1.2.3 Presun ornice

Pôvodne schválený rozpočet predpokladal presun ornice, ktorá je vo vlastníctve Slovenskej republiky, do vzdialenosti 5 km od staveniska. Obvodný pozemkový úrad v Žiline však vydal rozhodnutie, na základe ktorého je nutné ornicu presunúť do vzdialenosti 15 km, čo vyvolá zvýšenie dopravných a iných súvisiacich nákladov oproti pôvodne plánovanému rozpočtu o 53 000 tis. Sk.

1.2.4 Protihlukové opatrenie – obec Gbeľany

Pôvodný rozpočet nepočítal s protihlukovým opatrením v takom rozsahu, v akom je ho potrebné zabezpečiť podľa požiadaviek Žilinského samosprávneho kraja a  obce Gbeľany pre vydanie stavebného povolenia, nakoľko nová cestná komunikácia bude vystavaná do vzdialenosti cca 30 metrov od obytnej zóny obce Gbeľany. Výstavba protihlukového opatrenia v rozsahu požadovanom obcou a VÚC vyvolá ďalšie náklady vo výške 40 000 tis.  Sk.

1.2.5 Ochrana čpavkovodu a zvýšenie úrovne cesty

Schválený rozpočet v Doložke počítal s bežnou izoláciou určitej časti čpavkovodu,  ktorý bude novú cestnú komunikáciu v jednom úseku pretínať. V priebehu prác bolo zistené, že je potrebné zabezpečiť izoláciu a ochranu na takmer dvojnásobne dlhšom úseku čpavkovodu, nakoľko pretína cestu pod iným uhlom, ako sa predpokladalo. 

Tiež bolo  zistené, že čpavkovod sa nachádza v menšej hĺbke ako bolo pôvodne predpokladané, čo vyvoláva potrebu zvýšiť úroveň cestnej komunikácie. 

Tieto nové skutočnosti vyvolajú zvýšenie nákladov na vybudovanie cestnej komunikácie o približne 70 000 tis. Sk. 

1.2.6 Dopravné náklady

Z dôvodu oneskorenia vo výkupe pozemkov bol podobne ako v prípade výstavby dažďovej kanalizácie podstatne skrátený čas na výstavbu cestnej komunikácie. Za účelom včasného ukončenia výstavby komunikácie bolo potrebné hľadať alternatívny kameňolom, odkiaľ dodávateľ stavby čerpá materiál, nakoľko pôvodný lom nestíhal pokrývať potreby výstavby v plnom rozsahu.  Alternatívne lomy (Stráňa a Lopyšné) sa však nachádzajú vo vzdialenosti 23 resp. 28 km od pôvodného lomu, čo vyvoláva zvýšené náklady na dopravu materiálu na stavenisko vo výške približne 94 000 tis. Sk. 

1.2.7 Výstavba dvoch dodatočných križovatiek

Obec Teplička nad Váhom stanovila vybudovanie dvoch križovatiek navyše oproti územnému rozhodnutiu, bez ktorých nevydá stavebné povolenie na výstavbu komunikácie. Táto skutočnosť spôsobí nárast nákladov vo výške približne 15 000 tis. Sk.

1.2.8 Napojenie osvetlenia ciest a výstavba dvoch trafostaníc

Napojenie osvetlenia ciest a s ním súvisiaca výstavba dvoch trafostaníc predstavuje ďalšiu požiadavku obce Teplička nad Váhom, bez ktorej táto obec odmietla vydať stavebné povolenie. Táto skutočnosť spôsobí nárast nákladov vo výške približne 5 000 tis. Sk.

G)	Železničná prípojka

V položke „štátna pomoc“ pre investora KIA Motors Corporation je zahrnutá čiastka 5 mil. EUR na výstavbu železničnej prípojky, čo predstavuje približne 200 000 tis. Sk po prepočítaní kurzom 40 Sk / EUR. Spoločnosť Žilina Invest vypracovala realizačný projekt prípojky v cene približne 190 mil. Sk, ktorý počítal s priamym napojením železničnej vlečky na hlavnú železničnú trať smer Žilina – Košice. 

Tento projekt Generálne riaditeľstvo ŽSR, a.s. zamietlo s odôvodnením, že by  priame napojenie znížilo bezpečnosť, funkčnosť a najmä maximálnu prevádzkovú rýchlosť hlavnej trate. Ako alternatívu povolilo vystavať železničné napojenie na rozraďovacie stanovisko železnice v Tepličke nad Váhom, čo si vyžiada vyššie nároky o 180 000 tis. Sk. 

H)	Navýšenie štátnej pomoci z dôvodu dodatočného dopočítania štátnej pomoci 

Predpokladá sa, že v súvislosti so zvýšením kapacity výroby si kórejský investor uplatní požiadavku zvýšenia štátnej pomoci vo výške prislúchajúcej zvýšeniu jeho investície, ktoré prevyšuje 100 mil. EUR. O tejto dodatočnej štátnej pomoci, ktorej nárok vyplýva z pôvodných zmlúv, však nebolo zatiaľ oficiálne rokované a zostáva otvorená aj výška pomoci a jej forma (napr. daňová úľava). Celkové odhadované riziko dodatočnej štátnej pomoci predstavuje cca 17,0 mil. EUR, t.j. 690,0 mil. SK.

Nezanedbateľným faktorom, na ktorý treba pamätať je hranica maximálnej štátnej pomoci, ktorú stanovujú predpisy spoločenstva 15,0 % oprávnených nákladov. V rámci viacerých titulov zahrnutých pod inú podporu štátu možno identifikovať položky, ktoré svojou povahou predstavujú potenciálne riziko započítania dodatočnej štátnej pomoci pre oboch kórejských investorov. Medzi sporné položky možno započítať napr. prevádzkové náklady na ubytovanie, prevádzkové náklady pre Govinvest I a II, Žilina Invest, vybudovanie železnice, výkup pozemkov nad strop zakotvený v Investičných zmluvách I a II a pod.

I)	Prevádzkové náklady spoločnosti Žilina Invest pre rok 2005

Spoločnosť Žilina Invest v rámci schváleného modelu plní tieto úlohy a ciele: 

•	Realizovanie opatrenia inej podpory štátu, t.j. zabezpečuje výstavbu jednotlivých objektov infraštruktúry a koordinuje výstavby jednotlivých objektov, 
•	Koordinuje technicko-stavebnú realizáciu Projektov za slovenské strany a s tým súvisiacich potrebných služieb, prípadne iné dohodnuté činnosti, na ktoré bude maž potrebný počet zamestnancov, resp. externých expertov. Tieto činnosti spoločnosť Žilina Invest zabezpečuje pre spoločnosti Govinvest I a Govinvest II, a to na základe rámcových zmlúv podpísaných s týmito spoločnosťami.

Spoločnosť Žilina Invest tým vykonáva dohľad nad činnosťami realizovanými v rámci spoločností Govinvest I a Govinvest II vrátane zabezpečenia komunikácie s technikmi 
a projektantmi investorov a dohľad nad prácami realizovanými priamo na pozemkoch pod budúcimi závodmi. 

V roku 2005 boli spoločnosti Žilina Invest poskytnuté prostriedky v sume 35 000 tis. Sk, pričom tento objem prostriedkov nepostačuje ani na udržiavanie minimálnych prevádzkových potrieb na minuloročnej úrovni, ani na krytie zvýšených prevádzkových potrieb, ktoré v roku 2005 vznikajú. 

Pre rok 2005 sa ako reálna potreba dodatočných finančných prostriedkov zabezpečených Žilina Investom odhaduje na 23 800 tis. Sk. 

J)	Prevádzkové náklady SARIO pre rok 2005

Agentúra SARIO pôsobí v úlohe koordinátora Projektu za Slovenskú republiku, z čoho vyplýva, že agentúra SARIO by mala zabezpečovať realizáciu všetkých povinností Slovenskej republiky, ktoré vyplývajú z Investičných zmlúv. Zároveň pôsobí ako hlavný kontakt pre spoločnosti MKC a HM vo veciach štátnej pomoci a iných otázok vyplývajúcich z realizácie Projektov. 

Úlohou SARIO je aj zabezpečiť predinvestičný audit pre spoločnosti KMC a HM pred plánovaným odpredajom podielov v spoločnosti Govinvest I a Govinvest II. 

Prijatie uznesenia vlády č. 305/2005 vyvoláva ďalší časový posun v projekte a s tým súvisiace náklady. 

Investori v zmysle ustanovení Investičných zmlúv vyžadujú proces predinvestičného auditu a to k aktuálnemu dňu transakcie odkúpenia obchodných podielov. Navyše, slovenská strana už od zástupcov investorov obdržala požiadavku na poskytovanie informácií v rámci priebežného auditu. Obidva audity náročné na prípravu a realizáciu, a to aj z hľadiska časového, administratívneho a finančného. 

Z uvedených dôvodov SARIO zaznamenáva ďalšiu potrebu finančných prostriedkov na financovanie prevádzky spoločností Govinvest I a Govinvest II, ktoré budú použité najmä na administráciu a celkové zabezpečenie bezproblémového prevodu obchodných podielov spoločností Govinvest I a Govinvest II na investorov. Celková potreba naviac výdavkov je         15 000 tis. Sk. 

Záver

	Podľa v súčasnosti dostupných materiálov a informácií možno konštatovať, že budované investície v lokalite Žiliny môžu vyvolať potrebu dodatočných zdrojov štátu až v objeme 5 712,4 mil. Sk, čo predstavuje oproti pôvodným záväzkom Slovenskej republiky nárast o 77,45%. 

	Takýto stav je z hľadiska štátneho rozpočtu ťažko akceptovateľný a je úlohou MH SR a mesta Žilina urýchlene a intenzívne rokovať s tými subjektami, ktorých postoje a stanoviská zásadným spôsobom ovplyvnili priam dramatický odhad navýšenia o minimalizácii týchto nákladov.