D ô v o d o v á   s p r á v a

Všeobecná časť

Slovenská republika sa od 1. mája 2004 stala členským štátom Európskej únie. V tejto súvislosti Národná rada Slovenskej republiky (ďalej len „národná rada“) prijala ústavný zákon č. 397/2004 Z. z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky v záležitostiach Európskej únie (ďalej len „ústavný zákon“). Ústavný zákon v čl. 2 ods. 2 umožňuje, aby národná rada zákonom poverila svoj výbor schvaľovaním stanovísk Slovenskej republiky k návrhom právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie, o ktorých sa rozhoduje na úrovni zástupcov vlád členských štátov Európskej únie. Vzhľadom na frekvenciu rokovaní orgánov Európskej únie a potrebu permanentnej činnosti v záležitostiach európskej únie sa predkladaným návrhom zákona zabezpečuje, aby Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre Európske záležitosti (ďalej len „výbor pre európske záležitosti“) vykonával pôsobnosť národnej rady, ktorá jej vyplýva z ústavného zákona.  
Návrh zákona je v súlade s  Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a  s  platnými medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky.
Návrh zákona si nevyžiada zvýšené nároky na štátny rozpočet a nezakladá nároky na verejné financie. Výdavky vzniknuté z titulu zriadenia Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre európske záležitosti a pracovísk v zahraničí (§ 143 ods. 1) budú zabezpečené v rámci limitu výdavkov schválených pre kapitolu Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky. Návrh zákona nebude mať dopad na zamestnanosť ani vplyv na životné prostredie.

Osobitná časť
K bodu 1
Navrhuje sa zriadiť Výbor Národnej rady Slovenskej republiky ako stály výbor Národnej rady Slovenskej republiky.

K bodu 2
	Z dôvodu, aby mohla Národná rada Slovenskej republiky zaujímať kvalifikované a odborné stanoviská k návrhom stanovísk Slovenskej republiky (čl. 1 ods. 2 ústavného zákona) je potrebné, aby boli do tohto procesu zapojené aj ostatné výbory národnej rady. Preto sa navrhuje, aby tieto výbory podávali návrhy stanovísk k návrhom právne záväzných aktov  a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie.

K bodu 3
Ustanovuje sa, že v prípade schvaľovania stanoviska Slovenskej republiky k návrhom právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie člen vlády sa nemôže dať zastúpiť podľa § 53 ods. 2 poslednej vety rokovacieho poriadku. 

K bodu 4
Výbor pre európske záležitosti bude vykonávať pôsobnosť národnej rady v záležitostiach európskej únie (čl. 2 ods. 2 ústavného zákona). Jeho zloženie sa navrhuje na princípe pomerného zastúpenia politických strán a politických hnutí zastúpených v národnej rade. Princíp pomerného zastúpenia sa navrhuje z dôvodu, že výbor pre európske záležitosti bude prijímať záväzné stanoviská a odporúčania pre zástupcov Slovenskej republiky v orgánoch Európskej únie, a preto je potrebné, aby o stanoviskách výboru rozhodovali všetky politické strany a politické hnutia zastúpené v národnej rade. 
Z dôvodu zabezpečenia stálej funkčnosti výboru pre európske záležitosti sa v odseku 2 navrhuje, aby národná rada zvolila aj náhradníkov za členov tohto výboru. Z dôvodu zabezpečenia pomerného zastúpenia bude náhradník volený z rovnakej politickej strany alebo politického hnutia ako člen, ktorého bude zastupovať. Súčasne sa navrhuje, aby plnoprávna účasť náhradníka bola podmienená oznámením zastupovaného člena výboru predsedovi výboru alebo podpredsedovi výboru. V takom prípade bude mať náhradník aj hlasovacie právo.
V odseku 3 sa na základe čl. 2 ods. 2 ústavného zákona ustanovuje pôsobnosť výboru pre európske záležitosti.
Navrhovaným znením odseku 4 sa však ponecháva národnej rade možnosť, aby si v prípadoch osobitnej dôležitosti (napr. vo veci návrhu Zmluvy zakladajúcej ústavu pre Európu) vyhradila rozhodnutie vo veciach zverených do pôsobnosti výboru pre európske záležitosti.
Vzhľadom na osobitosti vyplývajúce z permanentnej potreby rokovaní výboru pre európske záležitosti sa navrhuje (predpokladá sa, že výbor pre európske záležitosti sa bude zaoberať veľkým množstvom návrhov s časovo obmedzenými možnosťami na ich prerokovanie), aby podľa odseku 5 mohol rokovanie výboru zvolávať predseda výboru alebo podpredseda výboru. 
V odseku 7 sa navrhuje, aby sa na rokovaní výboru pre európske záležitosti mohli zúčastňovať aj poslanci Európskeho parlamentu zvolení na území Slovenskej republiky a aby mali právo sa vyjadrovať o prerokúvanej veci, ak o slovo požiadajú. Na rokovaní však nemajú právo hlasovať.	
V odsekoch 8 a 9 sa určuje postup pri predkladaní návrhov právne záväzných aktov a iných aktov Európskych spoločenstiev, ukladá sa povinnosť členovi vlády zúčastniť sa na rokovaní výboru, informovať výbor o predkladaných návrhoch a podrobne odôvodňovať návrhy stanovísk a podávať bezodkladne informácie o výsledku rokovaní orgánov, ktorých je členom. Ustanovuje sa aj obsah predbežných stanovísk a návrhov stanovísk Slovenskej republiky k návrhom, o ktorých má výbor pre európske záležitosti rokovať.
Vzhľadom na záväzný charakter stanoviska výboru pre európske záležitosti sa navrhuje, aby člen vlády v prípade uplatnenia iného stanoviska, ako bolo schválené národnou radou alebo výborom pre európske záležitosti, mal povinnosť bezodkladne o tom informovať výbor a podať vysvetlenie a odôvodnenie takéhoto postupu (odsek 10). Ak nastanú také okolnosti, ktoré môžu mať vplyv na obsah schváleného stanoviska Slovenskej republiky, člen vlády môže požiadať výbor o zmenu stanoviska Slovenskej republiky (odsek 11), a to v ktoromkoľvek štádiu prerokúvania návrhu právne záväzného aktu alebo iného aktu Európskych spoločenstiev a Európskej únie.
V odseku 12 sa navrhuje, aby vláda pravidelne informovala výbor pre európske záležitosti o aktuálnych otázkach, ktoré prerokúvajú orgány Európskych spoločenstiev a Európskej únie, ako aj podávala národnej rade do konca marca správu o záležitostiach súvisiacich s členstvom Slovenskej republiky v Európskych spoločenstvách a Európskej únii za predchádzajúci kalendárny rok. Národná rada môže rozhodnúť o inom termíne, v ktorom jej vláda predloží správu.
	Ustanovuje sa, aby výbor pre európske záležitosti mohol požiadať o stanovisko k  prerokúvaným návrhom aj iné výbory národnej rady a to v lehote, ktorú určí.

K bodu 5
Na zabezpečenie činnosti národnej rady v súvislosti s členstvom  Slovenskej republiky v Európskej únii a s tým súvisiacimi úlohami parlamentu v záležitostiach Európskej únie sa navrhuje, aby Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky mohla zriaďovať pracoviská aj v zahraničí. Obdobným spôsobom zabezpečujú svoju účasť aj iné štáty  (napr. Lotyšsko (2002), Litva (január 2003), Česká republika (2005)), ktoré sa stali členom EÚ v roku 2004, ako aj iné členské štáty EÚ (napr. Dánsko (1991), Fínsko (1996), Taliansko (1998), Francúzsko (1999), Veľká Británia (1999)). Na základe ich skúseností možno predpokladať efektívne využitie prostriedkov potrebných na činnosť zahraničných pracovísk v prospech Slovenskej republiky.

K bodu II
Účinnosť zákona sa navrhuje dňom vyhlásenia.