V Kyjeve sa 21.-23. mája 2003  bude konať už v poradí piata  paneurópska konferencia ministrov životného prostredia nazvaná “Životné prostredie pre Európu”.
V júni 1991 sa v Dobříši,  v bývalom Československu stretli ministri životného prostredia 34 európskych krajín, Kanady, Brazílie, Japonska a USA ako i komisár pre životné prostredie z Európskej únie na konferencii “Životné prostredie pre Európu”. Na konferencii boli prerokované smery, vedúce k posilneniu spolupráce za účelom ochrany a zlepšenia životného prostredia.  V spolupráci s  EHK OSN bolo dohodnuté vypracovať správu o stave životného prostredia a bola zdôraznená potreba zostaviť  environmentálny program  pre Európu. Program by slúžil ako rámec pre zlepšenie a koordináciu národných a medzinárodných aktivít v Európe, zameraný na strednú a východnú Európu.
	Na druhej ministerskej konferencii vo švajčiarskom Luzerne v apríli 1993 bola prijatá deklarácia ministrov, ktorá stanovila nové politické dimenzie procesu “Životné prostredie pre Európu” s cieľom zblížiť kvalitu a stratégiu v oblasti životného prostredia, zabezpečiť mier, stabilitu a trvale udržateľný rozvoj v Európe. Konferencia odsúhlasila spoluúčasť EHK OSN v zložkách dlhodobého environmentálneho programu pre Európu. Táto spoluúčasť je spojená s takými cieľmi, ako sú dôležité nástroje dlhodobej politiky podporujúcej environmentálnu konvergenciu v Európe : kooperácia v oblasti tvorby a výmeny technológií za účelom zlepšenia životného prostredia, integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania, ekonomické nástroje, prehľad environmentálnych akcií v krajine, environmentálne informácie a nástroje medzinárodnej legislatívy. Pre napĺňanie každého z týchto cieľov boli naplánované špeciálne akcie.
	Na tejto konferencii bolo rozhodnuté, že v rámci EHK OSN bude vytvorená osobitná pracovná skupina starších vládnych úradníkov ako ústredný koordinačný orgán, zameraný na ďalší rozvoj procesu “Životné prostredie pre Európu” a prípravné práce pre ďalšiu konferenciu. Komisia EÚ, medzinárodné organizácie, finančné inštitúcie a medzinárodný neformálny sektor, aktívny v regióne EÚ dostali štatút prizývaných členov. 
Konferencia odsúhlasila širokú stratégiu Environmentálneho akčného programu pre strednú a východnú Európu  (EAP) s jej princípmi  a  hlavnými prioritami, ako základne pre akcie zo strany národných vlád a samostatných orgánov, Komisie EÚ, medzinárodných organizácií, finančných inštitúcií a súkromných investorov. Svetová banka a OECD sa podieľa na prácach EAP, ktorý je založený na zosúladení politickej reformy, inštitucionálneho posilnenia a investícií. Cieľom pracovnej skupiny je rozšíriť prístup k EAP aj krajinám strednej a východnej Európy a rozvíjať vlastný environmentálny akčný program, realizovať školiaci program za účelom vybudovania kapacít pre stanovenie, prípravu a určenie priorít environmentálnych projektov, zainteresovať súkromný sektor s cieľom podporiť zlepšenie situácie v podnikoch. Pracovná skupina EAP spolu s Regionálnym environmentálnym centrom organizovala semináre a posudzovala sa úroveň rozpracovania národných EAP v krajinách s transformujúcou sa ekonomikou.
Tretia konferencia ministrov životného prostredia konaná v októbri 1995  v Sofii posudzovala hlavne plnenie EAP, problematiku financovania environmentálnych projektov, integráciu environmentálnych aspektov v priemysle a v procese ekonomickej transformácie. Prijaté boli prvky dlhodobého programu “Životné prostredie pre Európu” a Stratégie ochrany biologickej a krajinnej rozmanitosti v Európe. Významný priestor sa venoval problematike financovania riešenia problémov životného prostredia a dôraz sa kládol na integráciu environmentálnych opatrení v rámci medzisektorálnych politík jednotlivých krajín s perspektívou premietnutia filozofie trvalo udržateľného rozvoja do hospodárskeho rastu krajín. Niektoré krajiny strednej a východnej Európy prezentovali výsledky, súhrnne známe pod názvom  Sofijské iniciatívy, ktoré možno chápať ako dominantný prínos krajiny v istej oblasti starostlivosti o životné prostredie pre tento región, ako aj pre ďalšie krajiny. Slovenská republika predstavila celoplošné zavedenie používania bezolovnatých benzínov ako príspevok k znižovaniu znečisťovania ovzdušia vrátane ďalších negatívnych sprievodných javov, predovšetkým vo väzbe na zdravie obyvateľstva, najmä detí.

V júni 1998 sa v dánskom meste Aarhus konala už v poradí štvrtá  paneurópska konferencia ministrov životného prostredia. V intenciách rozhodnutí z predchádzajúcich konferencií prebiehali prípravné práce  štvrtej konferencie ministrov životného prostredia hlavne prostredníctvom medzinárodných  organizácií - EHK OSN a OECD. Osobitná pracovná skupina starších vládnych úradníkov v prípravnom procese prerokovávala výsledky osobitných pracovných skupín a pripravovala texty výsledných dokumentov pre konferenciu. 
Prijatá bola  správa OECD o hodnotení výsledkov uplatňovania národných environmentálnych akčných programov, t.j. proces tvorby, uplatňovania a dosiahnuté výsledky realizácie národných environmentálnych akčných programov vrátane Slovenskej republiky v súlade so skutočnosťami získanými z materiálov vypracovaných SR pre OECD. Aj v budúcnosti bude zachovaná úloha pracovnej skupiny pri presadzovaní reformy environmentálnej politiky a tvorbe  kapacít v krajinách strednej a východnej Európy a v novovzniknutých štátoch a pomáha asociovaným krajinám a ich partnerom v Európskej únii naštartovať dialóg v otázkach životného prostredia v rámci asociačného procesu. V budúcnosti sa lepšie zohľadnia rozdielne potreby krajín strednej a východnej Európy a novovzniknutých štátov a intenzívnejšie sa využije pomoc a koordinácia zo strany regionálnych environmentálnych centier. V environmentálnom financovaní bolo potrebné mobilizovať zdroje pre environmentálne investície a efektívnejšie pristupovať k spojeniu stratégií a nástrojov potrebných na tvorbu potrieb a získavanie domácich financií spolu s mechanizmami, ktoré poskytujú finančné zdroje pre projekty. 
V Aahuse krajiny EHK OSN a medzi nimi aj SR podpísali ďalšie dva protokoly k Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov, a to Protokol o perzistentných organických látkach a Protokol o ťažkých kovoch.

.
Piata ministerská konferencia sa uskutoční v Kyjeve 21.-23. mája 2003.
Na pozvanie ukrajinskej vlády sa v dňoch 21.-23.5.2003 bude v Kyjeve konať piata paneurópska konferencia ministrov životného prostredia pod názvom “Životné prostredie pre Európu”.
V intenciách rozhodnutí z predchádzajúcich konferencií prebiehali prípravné práce  štvrtej konferencie ministrov životného prostredia hlavne prostredníctvom medzinárodných  organizácií - EHK OSN a OECD. Osobitná pracovná skupina starších vládnych úradníkov v prípravnom procese prerokovávala výsledky pracovných skupín a pripravovala texty výsledných dokumentov pre konferenciu. 

Proces životné prostredie pre Európu zohráva významnú úlohu pri prehlbovaní dialógu a spolupráce v oblasti životného prostredia v Európe. Vďaka tomu sa venuje zvýšená pozornosť otázkam životného prostredia aj v krajinách s nepriaznivou ekonomickou a sociálnou situáciou. Proces spojil široké spektrum medzinárodných organizácií s efektívnym rozdelením práce a komunikačných kanálov a spoluprácu medzi nimi a  životné prostredie, čo možno chápať ako modelový príklad politickej spolupráce v Európe. Zachovajú sa a preorientujú svoju činnosť doterajšie pracovné skupiny a zamerajú sa na prácu v novovzniknutých štátoch, zabezpečí sa efektívnejšie prepojenie medzi procesom Životné prostredie pre Európu a spoločnými ministerskými procesmi, ako sú doprava a životné prostredie, lesy a životné prostredie, zdravie a životné prostredie a iné.

Diskutovať sa bude aj k správe o monitorovaní stavu životného prostredia a o výsledkoch dosiahnutých počas desiatich rokov vykonávania monitorovania prehľadu výkonnosti v oblasti životného prostredia v regióne EHK OSN. Stav životného prostredia v Európe, zásadné trendy  budú prezentované Európskou environmentálnou agentúrou (EEA) prostredníctvom tretej paneurópskej správy. Pozornosť bude zameraná na správy o environmentálnom monitoringu, informáciách a podávaní správ pracovnou skupinou pre environmentálny monitoring, ktorá spolupracovala s EEA pri začleňovaní krajín východnej Európy, Kaukazu a strednej Ázie do tohto procesu a pripravila relevantné odporúčania pre tieto krajiny. Ministri na konferencii podporia tieto odporúčania na posilnenie národných systémov environmentálneho monitoringu  a smernice na prípravu vládnych správ o stave a ochrane životného prostredia. Bude informované o prehľade   environmentálnej situácie  v krajinách s prechodnou ekonomikou, bude podaná informácia a naďalej bude podporené vypracovanie environmentálneho prehľadu v týchto krajinách.
Strategický rámec pre environmentálne partnerstvo regiónu EHK OSN a krajín východnej Európy, Kaukazu a strednej Ázie o ktorom sa tiež bude diskutovať v konkrétnom dokumente rozpracováva Rozvojový plán  prijatý pre tieto krajiny na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji a bude tvoriť základ pre rozvojové akčné plány a ich implementácie na národnej, subregionálnej bilaterálnej a multilaterálnej úrovni.
Protokol energetickej charty o energetickej účinnosti a relevantných environmentálnych aspektoch vypracovaný dvoma pracovnými skupinami vytvára priestor pre iniciatívy na presadzovanie nástrojov na zvyšovanie energetickej účinnosti a podporu inovatívnych  národných a medzinárodných aktivít. Ministri schvália správu o energetickej účinnosti a smernice na reformovanie cien energie a ich subvencií.
Potreba a dôležitosť spolupráce v oblasti vzdelávania k trvalo udržateľnému rozvoju odznela na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu na jeseň minulého roka. Pracovná skupina pripravila správu o nutnosti integrácie trvalo udržateľného rozvoja do vzdelávacieho systému na všetkých úrovniach vzdelávania a všetky krajiny budú vyzvané na spoluprácu pri zostavení stratégie vzdelávania pre trvalo udržateľný rozvoj na regionálnej úrovni so zapojením všetkých relavantných subjektov. 
Rada Paneurópskej stratégie biologickej a krajinnej diverzity pripravila pre Kyjevskú konferenciu rezolúciu, v ktorej sa poukazuje na potrebu zastavenia pokračujúcej degradácie biologickej a krajinnej rôznorodosti v paneurópskom regióne, ktorá má negatívny dopad na udržateľný rozvoj a sociálnu a kultúrnu integritu svetovej populácie. Rezolúcia sa sústreďuje na kľúčové ciele : lesy a biodiverzita; poľnohospodárstvo a biodiverzita; paneurópska ekologická sieť; invazívne druhy organizmov; financovanie biodiverzity; monitorovanie biodiverzity a jej indikátorov.
Jedným z nosných bodov programu Kyjevskej konferencie budú osobitné zasadnutia zmluvných strán dohovorov, ktoré schvália nové doplňujúce protokoly k týmto dohovorom. Na podpis budú pripravené tri protokoly, pričom každý z nich dopĺňa iný medzinárodný dohovor vypracovaný pod vedením EHK OSN a pripravený na podpis bude aj  nový medzinárodno-právne záväzný dokument. 

1. Protokol o registre znečisťujúcich látok a ich prenosov  

Dopĺňa Aarhuský dohovor o prístupe  k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacích procesoch a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia. Protokol vypracovala osobitná pracovná skupina na základe rozhodnutia Aarhuského dohovoru pod gesciou EHK OSN. Vzhľadom na to, že SR doteraz nie je zmluvnou stranou Aarhuského dohovoru SR, nebude uvedený protokol podpisovať.

2. Protokol o strategickom environmentálnom posudzovaní

Dopĺňa Dohovor o posudzovaní vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice (Espoo dohovor). Zástupcovia SR sa na rokovaniach k textu protokolu zúčastňovali a v najbližšej dobe SR bude môcť protokol podpísať.

3. Protokol o zodpovednosti a kompenzáciách za škody spôsobené v dôsledku cezhraničných účinkov priemyselných havárií 

Dopĺňa Dohovor o cehraničných účinkoch priemyselných havárií a Dohovor o ochrane a využívaní hraničných vodných tokov a medzinárodných jazier a jeho text pripravila osobitná pracovná skupina spoločná pre oba dohovory. Na rokovaniach k textu protokolu sa zúčastňoval zástupca SR vzhľadom ku skutočnosti, že v dohľadnej dobe SR pristúpi k Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií. SR zatiaľ ešte nie je zmluvnou stranou Dohovoru, avšak po nadobudnutí platnosti dohovoru pre SR (predpokladáme koncom roka 2003) bude musieť plniť celý rad záväzkov, okrem iného aj predložiť tzv. bezpečnostnú správu na základe detailných údajov jednotlivých podnikov vo vzťahu k identifikácii nebezpečných činností, analýzy, hodnotenia a riadenia rizík. V tomto štádiu prístupového procesu SR k dohovoru bez konkrétnych rozhodujúcich východiskových údajov SR zatiaľ nebude  protokol podpisovať.

Rámcový dohovor o ochrane  a trvalo udržateľnom rozvoji Karpát
Ide o nový medzinárodno-právny záväzok, ktorý bude komplexne popri horstve riešiť aj ochranu priľahlých oblastí Karpát. Zástupcovia SR sa zúčastňovali na negociačných rokovaniach a na konferencii SR môže dohovor podpísať.
	Dohovor si kladie za cieľ rozvoj medzinárodnej spolupráce zameranej na racionálne využívanie regiónu Karpát s cieľom rastu potenciálu územia v oblasti sociálnej, hospodárskej a environmentálnej. Po jeho prijatí sa vytvoria podmienky pre spoločné presadzovanie integrovaného manažmentu tvorby a ochrany životného prostredia a racionálneho využívania zdrojov v súlade s princípmi trvalo udržateľného rozvoja.

Z genézy vývoja jednotlivých konferencií z viac ako desaťročného vývoja je možné hodnotiť dosiahnutie významného pokroku, ktorý európske spoločenstvo dosiahlo a neporovnateľný je pokrok dosiahnutý v štátoch strednej a východnej Európy. Od mapovania stavu životného prostredia, zostavenia environmentálneho akčného programu pre Európu, stratégie ochrany biologickej a krajinnej rozmanitosti  sa postupne mohlo hodnotiť ich zavádzanie. Krajiny strednej a východnej Európy intenzívnym úsilím držali krok so snahami európskeho medzinárodného spoločenstva. Osobitne krajiny V4, ako účastníci a spolutvorcovia procesu smerujúceho k zvýšeniu kvality životného prostredia v Európe, sa aktívnym zapojením do iniciatív medzinárodných organizácií a medzinárodných dohovorov zaslúžili o zvýšenie environmentálnej bezpečnosti aj v globálnom merítku. Otvorenie prístupového procesu kandidátskych krajín do Európskej únie znamenalo odrazový mostík k plnohodnotnému začleneniu týchto krajín k jednotnej a environmentálne bezpečnejšej Európe. Uznaním pokroku v opatreniach na rozsiahle zlepšenie stavu životného prostredia, ako aj opatrenia zamerané na dosiahnutie úrovne krajín združených v Európskej únii bolo podpísanie Zmluvy o pristúpení k Európskej únii s 12 kandidátskymi krajinami.		 
	Je nesporné, že proces “Životné prostredie pre Európu” prispel k zvýšenému úsiliu krajín s menej priaznivou ekonomickou situáciou riešiť problematiku životného prostredia. Ako naznačili aj závery z Aarhusu zamerala sa činnosť pracovných skupín na široké zapojenie nových nezávislých krajín formou východno-západného partnerstva orientovaného hlavne na životné prostredie, vodu a bezpečnosť v krajinách strednej Ázie. 
	
Výsledky všetkých aktivít EHK OSN v rámci päťročného obdobia od poslednej konferencie ministrov sú zhrnuté do ministerskej deklarácie, ktorá sa podpíše na záver konferencie.

Návrh smernice pre postup delegácie SR na 5. paneurópskej konferencii ministrov životného prostredia 

•	podporovať realizáciu záverov zo štyroch predchádzajúcich konferencií v Dobříši, Luzerne, Sofii a Aarhuse na spolupráci v oblasti ochrany životného prostredia Európy s dôrazom na presadzovanie integrácie environmentálnych aspektov do koncepcií všetkých sektorov,
•	aktívne spolupracovať a podporovať vedúcu úlohu krajín EHK pri riešení environmentálnych problémov s cieľom dosiahnutia trvalo udržateľného rozvoja a pri zostavovaní účinných a efektívnych mechanizmov pri napĺňaní medzinárodných dohovorov,
•	podpísať a plniť povinnosti vyplývajúce z podpisu Rámcového dohovoru o ochrane a  trvalo udržateľnom rozvoji Karpát,
•	podporiť prijatie strategického partnerstva o vode pre trvalo udržateľný rozvoj pre krajiny východnej Európy, Kaukazu a strednej Ázie,  
•	podporovať kroky na posilnenie medzinárodnej spolupráce pri monitorovaní implementácie koncepcie o zvýšení energetickej účinnosti a pri reforme cien energie ako hlavného nástroja na splnenie záväzkov vyplývajúcich z Protokolu z Kjóta,
•	podporiť prijatie rezolúcie o stratégii Paneurópskej biologickej a krajinnej diverzite,
•	podporiť prijatie správy o príprave stratégie EHK OSN na integrovanie udržateľného rozvoja do vzdelávacieho systému na všetkých úrovniach vzdelávania,
•	podporovať a aktívne participovať na prehlbovaní dialógu a spolupráci v Európe ako pokračovania procesu “Životné prostredie pre Európu” s inštitucionálnymi zmenami orientovanými viac na podporu krajín strednej a východnej Európy, ktoré nie sú zapojené do procesu rozširovania Európskej únie,
•	podporovať efektívnejšie prepojenie procesu “Životné prostredie pre Európu” a spoločnými ministerskými procesmi na lepšiu spoluprácu vzťahu životného prostredia a zdravia, lesov, dopravy.