Koncepcia účasti SR v civilnom krízovom manažmente EÚ 

Úvod 
SR svojím vstupom do EÚ potvrdila vôľu stať sa rešpektovaným demokratickým partnerom na európskej a medzinárodnej scéne. Zároveň sa stala jedným z aktérov rozhodovacích procesov v rámci EÚ. Týmto krokom sa zvýšila váha medzinárodnopolitického postavenia, ale aj miera zodpovednosti SR za stabilitu a bezpečnosť vo svete. 
Zmeny bezpečnostného prostredia v medzinárodnom kontexte v posledných rokoch spôsobili, že samotná EÚ začala vyvíjať značné úsilie v oblasti riešenia konfliktov a civilného krízového manažmentu. SR ako jej plnoprávny člen musí na tieto vývojové tendencie reagovať a vytvoriť si vlastné postupy, ktoré jej umožnia aktívne pôsobiť v rámci civilného krízového manažmentu. Zároveň je to jedna z možností ako aktívne presadzovať vlastné zahraničnopolitické záujmy na medzinárodnej scéne v súlade so stanovenými prioritami a prijať spoluzodpovednosť za bezpečnejší a stabilnejší svet.
Tento ambiciózny cieľ je možné dosiahnuť jedine vytvorením uceleného systému budovania kapacít civilného krízového manažmentu a ich následného zapájania do operácií EÚ tak, aby zodpovedali možnostiam SR a ňou prijatým záväzkom.
Krajiny EÚ sa doteraz nedokázali dohodnúť na jednotných pravidlách a postupoch pri tvorbe kapacít civilného krízového manažmentu vzhľadom na rôznorodosť legislatívnych úprav a technických postupov na národných úrovniach. Aj z tohto dôvodu vyplynula potreba vytvoriť koncepciu, ktorá zohľadňuje národné špecifiká SR v tejto oblasti.
Cieľom koncepcie účasti SR v civilnom krízovom manažmente EÚ je vytvoriť také predpoklady, ktoré SR umožnia reagovať na požiadavky EÚ (a prípadne medzinárodných organizácií) na účasť v misiách civilného krízového manažmentu, a to s ohľadom na stav a na možnosti, ktorými SR disponuje. Návrh koncepcie poskytuje systémové riešenie postupu pri tvorbe kapacít civilného krízového manažmentu SR a vysielania. 

1.)	Civilný krízový manažment Európskej únie 
Európska bezpečnostná stratégia definovala v decembri 2003 kľúčové bezpečnostné hrozby a výzvy, na ktoré potrebuje EÚ účinne odpovedať. Za najvážnejšie sú považované terorizmus, šírenie zbraní hromadného ničenia, regionálne konflikty, zlyhávajúce štáty a organizovaný zločin. EÚ si zároveň stanovila cieľ vytvoriť takú európsku bezpečnostnú a obrannú politiku, ktorá sa stane jedným z nástrojov na posilnenie globálnej bezpečnosti a EÚ ako ešte aktívnejšieho, schopnejšieho a koherentnejšieho partnera. Ambíciou EÚ je vytvoriť predpoklady pre uskutočňovanie autonómnych operácií resp. pre koordináciu a prispievanie do operácií vedených OSN a inými medzinárodnými organizáciami.   
Toto predpokladá vytvorenie účinných kapacít a mechanizmov umožňujúcich reagovať nie iba na už vzniknuté konflikty, ale taktiež v oblasti ich prevencie a krízového manažmentu.  V porovnaní s oblasťou vojenských kapacít, kde sú ciele, priority a nástroje pomerne jasne stanovené, bola oblasť civilného krízového manažmentu EÚ dlhodobo nerozvinutá. Z tohto dôvodu si EÚ stanovila prioritu vytvoriť popri vojenských kapacitách nemenej dôležité a účinné prostriedky civilného krízového manažmentu.
V júni 2004 bol prijatý Akčný plán pre civilné aspekty európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, ktorý stanovuje konkrétne ciele smerujúce k posilňovaniu civilnej dimenzie európskej obrannej a bezpečnostnej politiky a formuluje opatrenia k ich naplneniu v štyroch hlavných oblastiach: 
a) Polícia – (EÚ a jej členské štáty tu majú  najväčšie skúsenosti) – policajti sú vysielaní do misií vo výkonnej oblasti (zabezpečovanie funkcií v rámci dohľadu a udržiavania verejného poriadku, ochrany osôb a majetku, kontroly hraníc, boja s organizovaným zločinom, odhaľovania a vyšetrovania trestných činov vrátane podpory medzinárodných trestných tribunálov a boja proti terorizmu) a poradnej oblasti (príprava, vzdelávanie policajného personálu a monitorovanie ich výkonu,  poradenstvo).
b) Právny štát – vysielaní sú sudcovia, prokurátori a iní experti v oblasti práva s cieľom posilnenia miestnych inštitúcií alebo s výkonným mandátom v oblastiach, kde takéto inštitúcie neexistujú.
c) Civilná správa – vysielaní sú experti v oblasti evidencie obyvateľstva a majetku, v oblasti verejnej správy, colnej správy atď.
d) Civilná ochrana – vysielaní sú experti pre funkcie v rámci záchranárskych prác: hasičské, vyhľadávacie a záchranárske činnosti, transport, lekárska starostlivosť, zásobovanie a logistika, ochrana pred účinkami zbraní hromadného ničenia a následkami terorizmu, ochrana životného prostredia, odmínovanie a pod.  
Experti z týchto oblastí môžu byť využívaní aj v prípade monitoringu a podporných funkcií pre osobitných predstaviteľov EÚ.
V novembri 2004 boli na príspevkovej konferencii kapacít civilného krízového manažmentu EÚ identifikované kapacity vo vyššie uvedených oblastiach. Členské krajiny EÚ sa zaviazali, že ich v prípade potreby poskytnú do misií civilného krízového manažmentu EÚ. SR deklarovala svoj príspevok v súlade s uznesením vlády číslo 1070 z 10. novembra 2004 (v prílohe). 
Na základe analýzy výsledkov príspevkovej konferencie bol v decembri 2004 schválený dokument Hlavný civilný cieľ 2008. Dokument definuje ambície a ciele EÚ v oblasti civilného krízového manažmentu a stanovuje postupné kroky, ktorými by sa tieto ciele mali dosiahnuť. 
  
2.)	Kľúčové problémy 

Už počas tvorby katalógu príspevkov SR do kapacít civilného krízového manažmentu sa vyskytlo niekoľko závažných problémov a nedostatkov, ktoré sťažujú účasť expertov SR v misiách EÚ a tým v konečnom dôsledku znemožňujú plnenie záväzkov, ktoré SR v rámci svojho členstva v EÚ prijala. Zároveň boli odhalené kapacity a možnosti, ktorými SR reálne disponuje. Podarilo sa identifikovať substantívne príspevky v oblasti polície a civilnej ochrany, v ktorých existujú systémy výberu expertov, tvorby evidencie a zabezpečenia ich vysielania do misií. Zásadné nedostatky sa prejavili hlavne v oblasti právneho štátu a civilnej administratívy, v ktorých príslušné inštitúcie a orgány (MS SR, GP SR, MF SR, MZV SR, MV SR) nedisponujú požadovanými ľudskými zdrojmi, resp. spoľahlivými informáciami o nich, alebo nemajú vytvorené podmienky (organizačné, personálne, finančné) na ich vyslanie. V oblasti monitoringu a podporných funkcií pre osobitných predstaviteľov EÚ rovnako absentuje systematický prehľad existujúcich ľudských zdrojov vo forme použiteľnej evidencie.
Okrem oblasti polície a civilnej ochrany doposiaľ nebol vytvorený ucelený systém výberu, prípravy a evidencie požadovaných odborníkov pre medzinárodné misie civilného krízového manažmentu. Navyše sa objavilo viacero nedostatkov:
a)	viaceré ministerstvá a štátne orgány (MS SR, GP SR, MF SR, MV SR, MZV SR) nedisponujú ucelenými informáciami o znalostiach a skúsenostiach svojich zamestnancov, využiteľných v civilnom krízovom manažmente a nevedia určiť počet svojich pracovníkov, ktorí by boli schopní zúčastniť sa medzinárodných misií civilného krízového manažmentu. V rámci jednotlivých rezortov doposiaľ nie je vytvorený systém, na základe ktorého by mohli reálne posúdiť jazykovú a odbornú pripravenosť svojich pracovníkov. Evidencia expertov a systém ich priebežnej prípravy na vyslanie do takýchto misií neexistujú. V prípade, že sa podarí identifikovať profesionálne vhodných kandidátov, je častým problémom ich nevyhovujúca jazyková pripravenosť;
b)	v rámci rezortov neexistuje ucelený systém prípravy a ďalšieho vzdelávania expertov pre civilný krízový manažment. Ministerstvá v dostatočnej miere nevyužívajú ani programy školení, ktoré sú organizované v rámci EÚ v tejto oblasti a sú hradené z rozpočtu EÚ;
c)	jednotlivé inštitúcie doposiaľ nevytvorili systém efektívnej koordinácie činností ako dovnútra, tak aj navonok smerom k ostatným štátnym orgánom SR a inštitúciám EÚ. Ministerstvá si navzájom neodovzdávajú skúsenosti v oblasti budovania kapacít a účasti v misiách civilného krízového manažmentu;
d)	v súvislosti s vysielaním odborníkov do zahraničných misií bol identifikovaný problém s ich znovuzaradením do adekvátnej pracovnej pozície, pretože z praktických dôvodov tieto pozície nemôžu ostať dlhodobo neobsadené (najmä v prípade sudcov, prokurátorov a policajtov). Pozícia ponúknutá expertom po ich návrate z misie býva často nižšia, ako ich pozícia pred odchodom, čo by malo byť práve naopak. Tento fakt pôsobí zvlášť demotivujúco; 
e)	doposiaľ nebola vyriešená otázka využitia expertov z tretieho sektora a súkromnej sféry v operáciách civilného krízového manažmentu. V tejto rovine narážame na problém transferu financií, výberu uchádzačov, pri ktorom je potrebná verejná súťaž, potreba súhlasu zamestnávateľa s vyslaním takéhoto experta atď.;
f)	najdôležitejšia a zároveň najproblematickejšia časť civilného krízového manažmentu je jeho financovanie, keďže príspevky do misií civilného krízového manažmentu hradí vysielajúci štát. Relevantné štátne orgány nemajú vo svojich rozpočtoch vyčlenené finančné prostriedky pre vysielanie svojich expertov  do neplánovaných misií civilného krízového manažmentu. Aj keď disponujú potrebnými expertmi, ich vyslanie často nie je realizovateľné. Výdavky na misie je možné naplánovať iba pri dlhodobotrvajúcich misiách, nie však pri misiách, ktoré sú uskutočňované ad hoc, ako reakcia na vzniknutú bezpečnostnú situáciu vo svete. Ide pritom o značné sumy, ktorých financovanie z rozpočtu daného rezortu je veľmi problematické (ide rádovo o milióny Sk na mzdové náklady, náklady spojené s činnosťou misie, poistenie, materiálové vybavenie, komunikačné spojenie, logistiku atď);
g)	v súvislosti s vysielaním expertov do misií civilného krízového manažmentu nie je vyriešená otázka poistenia liečebných nákladov v zahraničí; 
h)	vysielanie expertov do misií civilného krízového manažmentu je nedostatočne mediálne prezentované.
SR je v misiách civilného krízového manažmentu k 20. 4. 2005 zastúpená počtom 12 expertov, z ktorých 4 v EUMM (bývalá Juhoslávia), 6 v EUPM (Bosna a Hercegovina), 2 v Proxime (Macedónsko). Ide o účasť, ktorá bola dopredu pripravovaná, pričom SR sa zapojila až v neskorších fázach. V súčasnom stave SR nie je pripravená poskytnúť expertov do urgentných misií, a to hlavne z dôvodu nezabezpečeného financovania. 
3.)	Návrh postupu pri tvorbe kapacít schopných nasadenia do misií civilného krízového manažmentu 

3.1.)  Personálne požiadavky

Zapojenie sa SR do misií civilného krízového manažmentu v rámci EÚ so sebou prináša aj potrebu výberu a prípravy vhodných expertov schopných plniť tak ciele stanovené v rámci samotnej misie, ako aj vhodne reprezentovať SR na medzinárodnom poli. Na expertov sú pritom kladené nároky rôzneho charakteru, nielen v oblasti profesionálneho zvládnutia odbornosti (v závislosti od funkcie, ktorú v rámci misie civilného krízového manažmentu plnia), ale aj v otázke jazykovej pripravenosti a zvládnutia stresových situácií. Vzhľadom na angažovanie sa EÚ v Afrike vyvstáva potreba expertov ovládajúcich nielen anglický, ale aj francúzsky jazyk. Je nespornou výhodou, ak sa experti dokážu s domácim obyvateľstvom dohodnúť v ich jazyku, čo priamo ovplyvňuje aj kvalitu ich práce.  Teoreticky do úvahy pripadajú aj ďalšie jazyky ako ruština, či arabčina.
Na svoje pôsobenie experti nevyhnutne potrebujú oprávnenie Národného bezpečnostného úradu na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami stupňa “Tajné” a certifikát EÚ. Previerka musí byť platná počas celej doby vyslania do misie. Kandidáti na účasť v misiách civilného krízového manažmentu figurujúci v evidencii rezortov musia mať minimálne podanú žiadosť o udelenie previerky do stupňa “Tajné”. 
Rozhodujúcim faktorom, popri zvládnutí jazyka, zostáva odborná zdatnosť a skúsenosti expertov, ktoré by mohli v krízových oblastiach odovzdať. Požiadavky EÚ sú rôznorodé, od potreby sudcov - expertov na budovanie nezávislého súdnictva, cez prokurátorov, súdnych úradníkov, policajtov, vyšetrovateľov a kriminalistov, expertov na monitorovanie hraníc, až po civilnú ochranu a poradcov pri budovaní demokratických štruktúr. Rezorty podieľajúce sa na civilnom krízovom manažmente pritom sami môžu najlepšie posúdiť vhodnosť, či odbornú kvalitu toho-ktorého uchádzača pre výkon požadovanej funkcie v rámci misie civilného krízového manažmentu. To je hlavný dôvod prečo by mali výber a vedenie evidencií expertov SR pre misie civilného krízového manažmentu  ostať v kompetencii príslušných odborných rezortov a ich útvarov. 
	
3.2.) Vedenie evidencie expertov
Rezorty podieľajúce sa na civilnom krízovom manažmente (MV SR, MS SR, GP SR, MF SR) budú viesť evidenciu vlastných vhodných uchádzačov pre civilný krízový manažment. Evidenciou sa rozumie zoznam, ktorý v každej chvíli poskytne ucelený obraz o počtoch a špecializácii expertov, ako aj o počte expertov v práve prebiehajúcich misiách a v zálohe. 
Rezortné evidencie budú obsahovať hlavne tieto údaje:
a)	meno a priezvisko, vek
b)	informácie o vzdelaní, absolvovaných kurzoch a jazykových predpokladoch
c)	informácie o pracovných skúsenostiach a skúsenostiach z pôsobenia v misiách civilného krízového manažmentu
d)	informácie o preferovanom mieste pôsobenia
e)	ohodnotenie zdravotného stavu experta  

Zároveň bude na MZV SR vedená centrálna evidencia expertov SR v oblasti civilného krízového manažmentu, do ktorej budú rezorty podieľajúce sa na civilnom krízovom manažmente raz za 6 mesiacov zasielať svoje vstupy a ktorej cieľom bude vytvoriť ucelený obraz o počtoch a stave prípravy expertov SR pre civilný krízový manažment. Všetky zúčastnené strany pritom musia rešpektovať ustanovenia zákona o ochrane osobných údajov č. 428/2002.
Napĺňanie evidencie expertov civilného krízového manažmentu bude v kompetencii jednotlivých rezortov, v ktorých pôsobnosti experti pôsobia. Tie do nich môžu zahrnúť expertov z radov štátnych úradníkov (najmä v prípade, ak sa rezort na misiách civilného krízového manažmentu EÚ už v minulosti podieľal a disponuje skúsenými odborníkmi), ale aj iných uchádzačov, ktorí preukážu dostatočné odborné a jazykové spôsobilosti, napríklad z organizácií tretieho sektora. Mnohé asociácie a nadácie sa už úspešne podieľali napr. na projektoch podpory demokracie v rozvojových krajinách. Ich skúsenosti je potrebné využiť predovšetkým pri projektoch EÚ na podporu budovania demokratických štruktúr. 
Ak rezort nedisponuje expertom s požadovanou špecializáciou, môže vypísať výberové konanie, ktorého výsledkom bude nájdenie vhodného experta pre určitú oblasť civilného krízového manažmentu a jeho zaradenie do rezortnej evidencie. Vybraný uchádzač však ešte pred svojím zaradením do evidencie musí písomnou formou deklarovať svoju pripravenosť do 30 dní od doručenia žiadosti z príslušného rezortu nastúpiť na vyslanie v rámci niektorej z misií EÚ (prípadne medzinárodnej organizácie). O tomto jeho záväzku musí byť informovaný aj jeho zamestnávateľ, ktorý s ním musí vyjadriť písomný súhlas, najmä v prípade, ak neide o zamestnanca rezortu štátnej správy. Zaradenie uchádzača do evidencie ale ešte nezakladá nárok na vyslanie, ani žiadny priamy pracovno-právny vzťah k vysielajúcemu rezortu (ak uchádzač nie je zároveň štátnym úradníkom a zamestnancom príslušného rezortu).
Zvýšenú pozornosť je potrebné venovať aj vyhľadávaniu vhodných expertov pre obsadzovanie najvyšších postov v štruktúrach velenia jednotlivých misií. Pred každou spoločnou misiou EÚ prebieha “call for contribution” na veliace pozície misie. Okrem faktu, že získanie takéhoto postu predstavuje prínos v otázke budovania dobrého mena a prestíže krajiny ako aj inštitúcie, z ktorej expert pochádza, je nezanedbateľná aj skutočnosť, že vo väčšine prípadov sú náklady na tieto miesta hradené z rozpočtu EÚ. Aj keď požiadavky na kandidátov na funkcie vo velení misií EÚ sú často veľmi vysoké (veľké členské krajiny EÚ na tieto miesta často navrhujú veľvyslancov s bohatou kariérou), je potrebné snažiť sa aj o získanie expertov tohto typu do evidencií jednotlivých rezortov.

3.3) Príslušnosť rezortov pre vysielanie svojich expertov do misií civilného krízového manažmentu

Jednotlivé rezorty sú primárne zodpovedné za vysielanie expertov, ktorí spadajú do ich oblasti pôsobenia: 
a)	Ministerstvo vnútra SR je príslušné pre vysielanie svojich expertov v oblasti polície, civilnej správy (evidencia obyvateľstva) a civilnej ochrany. 
b)	Ministerstvo spravodlivosti SR - vysielanie sudcov do zahraničia je možné iba ako poradných expertov pri budovaní resp. posilňovaní právneho vedomia v krízových oblastiach, ale súčasná právna úprava neumožňuje vyslanie sudcov do zahraničia na účely civilného krízového manažmentu. Do evidencie expertov Ministerstva spravodlivosti SR preto môžu byť zapájaní zamestnanci ústredia Ministerstva spravodlivosti SR a to vzhľadom na ich komplexný pohľad na systém a fungovanie súdnictva.
c)	Generálna prokuratúra SR je príslušná pre vysielanie expertov v oblasti právneho štátu - prokuratúry.
d)	Ministerstvo zahraničných vecí SR je príslušné pre vysielanie expertov v oblasti civilnej správy, podporných funkcií EUSR a monitoringu.
e)	Ministerstvo financií SR je príslušné pre vysielanie expertov v oblasti civilnej správy, najmä pre plnenie funkcií colnej správy.
f)		Ministerstvo obrany SR, môže poskytnúť pre potreby civilného krízového manažmentu EÚ príslušníkov ozbrojených síl SR, predovšetkým ako vojenských poradcov. V súvislosti s ich vysielaním je ale nutné postupovať v zmysle platnej legislatívy pre vysielanie príslušníkov ozbrojených síl SR.
V prípade nedostatku vlastných expertov rezort môže požiadať o vyslanie experta pôsobiaceho v inom rezorte, ktorý spĺňa požiadavky. 

3.4) Príprava a výcvik expertov
Aby sa experti SR mohli plnohodnotne zapojiť do misií civilného krízového manažmentu v rámci EÚ, je nutné venovať dostatočnú pozornosť aj procesu ich prípravy a výcviku. Tu je potrebné v prvom rade v čo najširšom meradle využívať výcvikové programy EÚ, ktoré sú naviac vo veľkej miere plne hradené z prostriedkov EÚ (napr. European Community Project Training for Civilian Aspects of Crisis Management). Priestor je však otvorený aj vlastným aktivitám rezortov pôsobiacich v civilnom krízovom manažmente v rámci ich výcvikových programov alebo v rámci dobrých bilaterálnych vzťahov s partnerskými rezortmi v iných krajinách EÚ.  

3.5) Organizačné zabezpečenie    
Organizáciu vyslania experta zabezpečuje rezort, z ktorého daný expert pochádza (napríklad pre oblasť polície je to Ministerstvo vnútra SR). Rezort, ktorý vysiela svojho experta pre neho zabezpečí všetky náležitosti súvisiace s dopravou na miesto pôsobenia a z miesta pôsobenia späť do vlasti, potrebnú výstroj podľa požiadaviek EÚ (alebo medzinárodnej organizácie), úhradu poistenia liečebných nákladov v zahraničí a poistenia hmotnej zodpovednosti za škodu (buď v rámci spoločného poistenia realizovaného prostredníctvom EÚ alebo poistením v komerčnej poisťovni pôsobiacej v rámci domáceho, alebo zahraničného trhu) a komunikáciu medzi vysielaným expertom a vysielajúcou inštitúciou. Velenie, ako aj organizačné zabezpečenie samotnej misie, je v kompetencii EÚ a jej orgánov. 

	3.6) Znovuzaraďovanie expertov do pracovných pozícií po návrate z misií
Rezorty vysielajúce svojich expertov do misií civilného krízového manažmentu by mali v rámci možností obsadiť miesto, ktoré sa vyslaním uvoľní iba na dobu, počas ktorej bude expert pôsobiť v zahraničí. Expert sa takto po návrate z misie bude môcť zaradiť na miesto svojho pôvodného pôsobenia. Existujú však miesta, na ktoré z organizačných dôvodov nie je možné prijať zamestnanca na dobu určitú a ktoré zároveň nemôžu zostať dlhodobo neobsadené. Preto bude potrebné v rámci najbližších novelizácií zákona o štátnej službe, zákona o štátnej službe colníkov a zákona o policajnom zbore SR pamätať na ustanovenia, ktoré zohľadnia znovuzaraďovanie expertov civilného krízového manažmentu do pracovného pomeru zodpovedajúcemu ich skúsenostiam, znalostiam a postaveniu po návrate z misie.   
	3.7) Poistenie expertov v misiách civilného krízového manažmentu
Poistenie experta zabezpečí rezort, ktorý experta vysiela. Poistenie liečebných nákladov alebo zodpovednosti za škodu expertov v misiách civilného krízového manažmentu nie je doposiaľ v SR dostatočne legislatívne ošetrené. Experti pôsobiaci v misiách civilného krízového manažmentu však podliehajú riziku ohrozenia zdravia a životov, ktoré je možné považovať za značné. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby každý z vysielaných expertov SR disponoval poistením liečebných nákladov a zodpovednosti za škodu, ktoré budú primerané tomuto riziku. Na špecifiká súvisiace s vysielaním expertov civilného krízového manažmentu bude potrebné pamätať pri novelizáciách zákona o liečebnej starostlivosť a sociálnom zabezpečení. V súčasnosti je poistenie experta možné v obmedzenej miere riešiť poistením v komerčných poisťovniach pôsobiacich v SR, prípadne v rámci EÚ. 
EÚ v súčasnosti zvažuje vytvorenie právneho rámca, podľa ktorého by všetci vysielaní experti členských štátov počas svojho vyslania v misii civilného krízového manažmentu EÚ disponovali poistením, ktoré bude zabezpečovať samotná EÚ a ktoré bude hradené zo spoločného rozpočtu EÚ. V prípade, že tento návrh bude v EÚ schválený, bude potrebné túto možnosť využívať v čo najširšom meradle. 

	3.8) Mediálna prezentácia
Je potrebné klásť väčší dôraz na prezentovanie účasti expertov v misiách civilného krízového manažmentu. Rezorty podieľajúce sa na civilnom krízovom manažmente zvážia spôsob prezentácie účasti svojich expertov a podľa možností, ktorými disponujú, zorganizujú ich prezentáciu formou tlačovej besedy, televíznej alebo rozhlasovej diskusie, prezentácie na webovej stránke rezortu, prípadne iné formy.

4.)	Návrh postupu pri rozhodovaní o zapájaní SR do misií civilného krízového manažmentu  

V súvislosti s prijímaním rozhodnutí o účasti SR na misiách civilného krízového manažmentu  sa odporúča vychádzať z doterajších skúseností a využiť v súčasnosti zaužívané postupy, ktoré sú dostatočne pružné a efektívne. Odporúča sa preto nasledovný rámcový postup:
-	Po obdržaní indikácií naznačujúcich uskutočnenie misie, alebo v prípade už konkrétneho “call for contribution” zo strany EÚ, resp. medzinárodnej organizácie, bude predpokladaná misia posúdená z pohľadu priorít, záujmov a záväzkov SR. 
-	V prípade rozhodnutia o potrebe zapojenia sa SR minister zahraničných vecí SR bezodkladne osloví vedúcich relevantných rezortov (podľa charakteru misie a predbežných informácií o požiadavkách) so žiadosťou o preskúmanie konkrétnych možností príspevku, ako aj so žiadosťou o vyjadrenie v súvislosti s vyslaním zástupcov z ich rezortu. Oslovení vedúci rezortov čo najrýchlejšie informujú ministra zahraničných vecí o výsledku.
-	V prípade, že oslovené rezorty budú schopné po preskúmaní svojich kapacít a finančných možností identifikovať potenciálny príspevok relevantný pre daný typ misie, a za predpokladu súhlasného stanoviska vedúceho príslušného ministerstvas vyslaním týchto kapacít, oslovené rezorty neodkladne informujú formou vyjadrenia ministra zahraničných vecí SR. MZV SR zabezpečí predloženie ponuky účasti SR v príslušných orgánoch EÚ.
-	Minister zahraničných vecí v spolupráci s ministrami ostatných relevantných rezortov, v čo najkratšom čase predloží na rokovanie vlády SR informáciu o cieľoch a charaktere pripravovanej misie,  a najmä o  dôvodoch a  forme účasti SR v nej.
V drvivej väčšine prípadov ide o misie pripravované vo veľmi krátkom čase. Bude preto potrebné zabezpečiť, aby celý tento rozhodovací proces mohol byť uskutočnený v priebehu jedného, maximálne 2 týždňov. Je dôležité, aby predstavitelia SR v orgánoch EÚ (príp. medzinárodných organizácií) mohli včas zareagovať konkrétnou ponukou, v opačnom prípade sa s postupujúcim časom manévrovací priestor pre zapojenie do misie rýchlo zužuje.
V rozhodovaní o účasti expertov civilného krízového manažmentu SR v misiách zohráva primárnu úlohu Ministerstvo zahraničných vecí SR a príslušný rezort, ktorý expertov vysiela. Bez súhlasu Ministerstva zahraničných vecí SR nie je možné vyslať do misií expertov civilného krízového manažmentu z iných rezortov.  Rozhodnutie o zapojení SR do misie musí vychádzať z priorít, záujmov a medzinárodných záväzkov SR a musí brať do úvahy celkovú štruktúru a mieru účasti SR v zahraničných misiách. 

5.)	Návrh financovania nákladov spojených s účasťou na misiách civilného krízového manažmentu 
Európska bezpečnostná a obranná politika spadá pod druhý pilier EÚ, t.z., že všetky prostriedky potrebné k uskutočňovaniu misií civilného krízového manažmentu (finančné, materiálne, personálne) sú poskytované samotnými členskými krajinami. Iba časť výdavkov, definovaných ako spoločné (napr. administratívne náklady spojené s činnosťou misie, v niektorých prípadoch per diems sekondovaných expertov), sú financované zo spoločného rozpočtu EÚ.  
Rozpočty rezortov by mali zohľadňovať výdavky predovšetkým na plánované misie, t.j. také, ktorých finančné krytie je možné zahrnúť do prípravy rozpočtov na nasledujúce roky. Každý rezort pritom zabezpečuje účasť pre oblasť, ktorá spadá pod jeho pôsobnosť (pre oblasť polície je to MV SR, pre oblasť právneho štátu GP SR a MS SR, atď.). Ide o výdavky na misie, ktoré je možné predvídať v priebehu predchádzajúceho roka, alebo ktoré sú pokračovaním financovania už začatých misií. 
Financovanie vyslania expertov do neplánovaných misií civilného krízového manažmentu (t.z. takých, ktoré vzniknú počas roka a výdavky na nich nie je možné naplánovať v rámci prípravy rozpočtov) nie je zatiaľ systémovo a komplexne riešené. Snahou je, aby v novom strednodobom výhľade rozpočtu na roky 2007 až 2009 bol schválený medzirezortný projekt pod gesciou Úradu vlády, príp. Ministerstva zahraničných vecí SR alebo Ministerstva financií SR, v ktorom by boli alokované financie a z ktorého by boli príslušné čiastky v priebehu roka uvoľňované rezortom v závislosti od toho, ktorý z nich by sa na neplánovanej misii civilného krízového manažmentu podieľal.
Do systémového vyriešenia otázky financovania účasti SR na misiách civilného krízového manažmentu, ktoré jedine umožní SR plnohodnotne sa zapájať do projektov civilného krízového manažmentu, si účastniace sa rezorty hradia náklady spojené aj s neplánovanou účasťou z vlastných rezerv.

Príloha:  Špecifikácia príspevku SR do civilného krízového manažmentu EÚ na príspevkovej
konferencii (príspevok schválený uznesením vlády č. 1070/2004)

Pri identifikácii príspevku SR sa vychádzalo z dostupných personálnych zdrojov relevantných rezortov a zároveň aj z reálnej schopnosti vysielania, ktorá je určovaná existenciou (resp. absenciou) potrebných mechanizmov a finančných zdrojov. Cieľom bolo predísť tomu, aby sa SR zaviazala k niečomu, čo by neskôr v prípade konkrétnej požiadavky EÚ nedokázala splniť. Na základe reálneho posúdenia informácií poskytnutých od relevantných rezortov sa preto odporúča, aby minister zahraničných vecí na príspevkovej konferencii v mene SR deklaroval tento príspevok v rámci jednotlivých oblastí  civilného krízového manažmentu EÚ nasledovne:
Polícia:
•	33 policajtov schopných nasadenia do 90 dní na dobu 6-12 mesiacov.
Civilná ochrana: 
•	Skupina s mobilným laboratóriom pre zisťovanie a identifikáciu chemických a rádioaktívnych látok (6 osôb);
•	Skupina pre vyhľadávacie a  záchranné práce (24 osôb);
•	Pohotovostná kapacita pre dlhodobé ubytovanie 400 osôb v stanoch pre prípady humanitárnych katastrôf (vrátane nevyhnutného obslužného personálu 35 osôb);
•	Skupina potápačov pre vyhľadávacie, záchranné a pyrotechnické práce pod vodou (11 osôb);
Pozorovateľské misie (monitoring):
•	1 pozorovateľ pre oblasť odzbrojovania, demobilizácie a reintegrácie;
•	4 pozorovatelia pre pohraničné oblasti;
•	4 pozorovatelia pre politicko-bezpečnostné otázky;
schopní nasadenia do 90 dní na dobu 6 - 12 mesiacov. Možnosť vyslania ďalších expertov v závislosti od špecifickej požiadavky pre konkrétnu misiu.
Podporné funkcie osobitných predstaviteľov EÚ:
•	1 policajný poradca, 
•	2 vojenskí poradcovia,
schopní nasadenia do 90 dní na dobu 6 - 12 mesiacov. Možnosť vyslania ďalších expertov v závislosti od špecifickej požiadavky pre konkrétnu misiu.
V oblasti Právneho štátu a Civilnej správy nebolo možné v súčasnosti identifikovať žiadne konkrétne príspevky.

	MV SR	MS SR	MZV SR	MF SR	GP SR	SR celkovo	
Polícia	33					33	
Civilná ochrana	76					76	
Monitorovanie	5		4			9	
Podporné funkcie EUSR	3	0				3	
Právny štát		0			0	0	
Civilná správa	0			0		0