Analýza podielu poplatkov za bankové služby na celkovom zisku bankového sektora

I.  BANKOVÝ SEKTOR V SLOVENSKEJ REPUBLIKE

 	V slovenskom bankovom sektore pôsobilo k 30.9.2005 osemnásť bánk a päť pobočiek zahraničných bánk. Svoju činnosť na základe jedného bankového povolenia zahájila Banco Mais, S.A.  Z tohto počtu sú tri banky stavebné sporiteľne, ostatné majú univerzálnu bankovú licenciu. Z pätnástich univerzálnych bánk slovenského bankového sektora má deväť bánk a jedna pobočka zahraničnej banky povolenie vykonávať hypotekárne obchody.
	V súvislosti s pristúpením Slovenska k Európskej únii v máji 2004 bankový dohľad Národnej banky Slovenska eviduje k ultimu sledovaného obdobia 93 notifikácií zahraničných dohliadacích orgánov o zámere zahraničných bánk voľne poskytovať cezhraničné bankové služby, čo je vyše 90 %-ný nárast oproti koncu roka 2004.
	Bilančná suma bankového sektora vzrástla za deväť mesiacov roku 2005 o 187,4 mld. Sk. Banky vykázali k 30.9.2005 viac ako 1,35 bil. Sk aktív a vytvorili zisk 11,5 mld. Sk. Rast bilančnej sumy bankového sektora bol podporený nárastom sekundárnych zdrojov o 103,4 mld. Sk (o 56,38 %) na objem 286,7 mld. Sk, ako aj nárastom primárnych zdrojov o 47,1 mld. Sk (o 5,95 %) na hodnotu 838,5 mld. Sk. Banky majú vo svojich portfóliách úvery v objeme 519 mld. Sk, z ktorých je 6,3 % klasifikovaných. Banky k nim vytvorili 25,5 mld. Sk opravných položiek.
	Objem upísaného základného imania komerčných bánk  sa v porovnaní s objemom k 31. 12. 2004 zvýšil o 0,1 mld. Sk, zo 41,4 mld. Sk na 41,5 mld. Sk. Objem finančných zdrojov poskytnutých zahraničnými bankami svojim pobočkám sa zvýšil v porovnaní s objemom k 31.12.2004 o 70,8 mil. Sk, z 2 844,6 mil. Sk na                     2 915,4 mil. Sk (zvýšením počtu pobočiek zahraničných bánk pôsobiacich na území SR).

II. POROVNANIE VYBRANÝCH UKAZOVATEĽOV ZA BANKOVÝ SEKTOR 
Bilančná suma 
Bilančná suma (úhrn aktív v čistej hodnote) bankového sektora SR k 30.9.2005 vzrástla za deväť mesiacov o 187,4 mld. Sk (o 16,12 %) na objem 1 350,3 mld. Sk.
Vývoj bilančnej sumy
Rok	2001	2002	2003	2004	30.9.2005	
v mld. Sk	928,8*	1 014,0	985,4	1 162,9	1 350,3	
* hodnota vrátane bilančnej sumy Konsolidačnej banky					(zdroj: NBS)

	Porovnanie vývoja aktív     

                                                                                                                                (zdroj: NBS)

	Výnosové aktíva bankového sektora v treťom štvrťroku 2005 vzrástli o 178,4 mld. Sk (o 16,35 %) na hodnotu 1 269,3 mld. Sk a dosiahli 94%-ný podiel na aktívach. Ich nárast bol ovplyvnený predovšetkým nárastom medzibankových aktív o 106,4 mld. Sk (o 28,14 %), nárastom pohľadávok z úverov o 76,7 mld. Sk (o 17,35 %), nárastom devízových aktív o 24,5 mld. Sk (o 14,63 %) a objemu portfólia cenných papierov o 28,6 mld. Sk          (o 7,58 %).
	
	Podiel výnosových aktív na celkových aktívach sektora sa v priebehu roka 2004 pohyboval v pásme od 93,5 % - 94,0 %, za deväť mesiacov roku 2005 sa podiel výnosových aktív sektora pohyboval od 93,31 % do 94,16 % (august  2005). Od začiatku roka tento podiel vzrástol o 0,19 %.

(Zdroj: NBS)

	Hospodársky výsledok 
Všeobecná štruktúra tvorby zisku / hospodárskeho výsledku / :
Zisk  / hospodársky výsledok / v bankovom sektore je tvorený z týchto zložiek  : 
1.	čistý úrokový výnos / zložený z úroku z úverov a úroku z cenných papierov /
2.	čistý výnos z poplatkov a provízií
3.	čistý výnos z ostatných finančných činností / obchodovanie s cennými papiermi, devízové operácie, operácie s finančnými derivátmi a iné /
Prevádzkový zisk - suma všetkých horeuvedených výnosov očistená od prevádzkových nákladov.
Zisk / hospodársky výsledok / pred zdanením- prevádzkový zisk po vytvorení a rozpustení  opravných položiek
Zisk / hospodársky výsledok / po zdanení –zisk pred zdanením očistení o daň
Banky vykázali k 30.9.2005 hospodársky výsledok po zdanení v objeme 11,479 mld. Sk. V medziročnom porovnaní čistého zisku v rámci sektora SR došlo k nárastu zisku o 1,315 mld. Sk (t.j. o 12,94 %). Stratu ako hospodársky výsledok bežného obdobia k 30.9.2005 vykázala jedna banka.

               Na nárast zisku pri medziročnom porovnaní malo najväčší vplyv zníženie čistých strát z nevymáhateľných pohľadávok o 3,7 mld. Sk. Tie poklesli oproti septembru 2004 z hodnoty 5,8 mld. Sk na 2,1 mld. Sk vykázaných k septembru 2005.
	
	Vplyv na ziskovosť sektora mal aj nárast čistého príjmu z bankových činností, vzrástol najmä čistý úrokový výnos z operácií s klientmi o 3,09 mld. Sk na hodnotu 9,1 mld. Sk. V porovnaní so stavom spred roka sa jedná o 50,91% nárast, keď k 30.9.2004 dosahoval 6,08 mld. Sk, ktorý bol spôsobený nárastom úverov obyvateľstvu, nárastom obchodných transakcií cez sieť bankomatov, cez POS a ATM terminálov, bankových činností z tuzemského styku a iných Prevádzkové náklady bánk k 30.9.2005 oproti predchádzajúcemu obdobiu zaznamenali pokles o 25,3 mld. Sk a zároveň poklesli aj prevádzkové výnosy o 21,3 mld. Sk. Prevádzkové náklady bánk k 30.9.2005 dosiahli 69,9 mld. Sk a prevádzkové výnosy 58,0 mld. Sk.

Vývoj kumulatívneho výsledku bankového sektora bežného obdobia v medziročnom porovnaní

(zdroj: NBS)

	Výnosy z poplatkov a provízií

Výnosy z poplatkov a provízií bankového sektora k 30.9.2005 medziročne vzrástli približne o 1,66 mld. Sk na objem 9,537 mld. Sk, pričom všeobecné prevádzkové náklady dosiahli objem 20,278 mld. Sk, t.j. poplatky a provízie predstavujú približne 47,03% z objemu všeobecných prevádzkových nákladov. Podiel poplatkov a provízií na výnosoch od klientov a bánk vzrástol od začiatku roka z 21,72% na hodnotu 25,23% dosiahnutú k 30.9.2005.

Vývoj podielu poplatkov a provízií na výnosoch od klientov  a bánk

(zdroj: NBS)

Výnosy z poplatkov a provízií dosiahli k ultimu septembra 9,5 mld. Sk, pričom poplatky a provízie vo vzťahu ku klientom predstavovali necelých 90 % z tohto objemu. Uvedené klientské poplatky a provízie tvorili k 30. 9. 2005 takmer 32,5 % z celkového objemu výnosov z klientských operácií a 42 % z objemu všeobecných prevádzkových nákladov (príloha č. 1).

	2000	2001	2002	2 003	2 004	2005*	
Čistý úrokový výnos	24 235 787	23 599 352	29 319 487	29 540 677	31 526 236	29 726 136	
Čistý výnos z poplatkov a provízií	4 316 794	5 421 357	5 833 845	7 606 223	9 370 253	11 191 485	
Čistý výnos z obchodovania	4 941487	4 280 485	6 928 873	2 390 285	5 953 656	8 280 467	
Prevádzkový výnos SPOLU	33 494 068	33 301194	42 082 205	39 537 185	46 850 145	49 198 088	
HV(prevádzkový HV očistený od opravných položiek)	15 795 169	10 705 605	12 539455	11 548 335	12 287 442	14 261 394	

Štruktúra prevádzkového výnosu	2000	2001	2002	2 003	2 004	2005	
Čistý úrokový výnos	72,4%	70,9%	69,7%	74,7%	67,3%	60,4%	
Čistý výnos z poplatkov a provízií	12,9%	16,3%	13,9%	19,2%	20,0%	22,7%	
Čistý výnos z obchodovania	14,8%	12,9%	16,5%	6,0%	12,7%	16,8%	
							
Podiel jednotlivých čistých výnosov k HV (prevádzkový HV očistený od opravných položiek)	2000	2001	2002	2 003	2 004	2005	
Čistý úrokový výnos	153,4%	220,4%	233,8%	255,8%	256,6%	208,4%	
Čistý výnos z poplatkov a provízií	27,3%	50,6%	46,5%	65,9%	76,3%	78,5%	
Čistý výnos z obchodovania	31,3%	40,0%	55,3%	20,7%	48,5%	58,1%	

Výnosy z poplatkov a provízií	5 213 374	6 482 209	7 409 511	9 270 499	10 962 125	13 241 544	
Náklady na tieto poplatky 	896 580	1 060 852	1 575 666	1 664 276	1 591 872	   2 050 059	
Čistý výnos z poplatkov a provízií	4 316 794	5 421 357	5 833 845	7 606 223	9 370 253	11 191 485	

Prehľad štruktúry čistého prevádzkového výnosu, prevádzkový hospodársky výsledok očistený od opravných položiek, podiel jednotlivých čistých výnosoch k tomuto HV a ilustrácia výpočtu čistého
výnosu z poplatkov a provízií

																							(Zdroj:NBS)

* Predbežné výsledky

V tabuľke je v prehľadnej forme, porovnaním za obdobie rokov 2000-2005 (predbežné výsledky k 31.12.2005), zobrazená štruktúra čistého prevádzkového výnosu, prevádzkový hospodársky výsledok očistený od opravných položiek, podiel jednotlivých čistých výnosoch k tomuto HV a ilustrácia výpočtu čistého výnosu z poplatkov a provízií.
 Z tabuľky vyplýva, že v súčasnom období prevláda na Slovensku trend rastu čistých neúrokových výnosov (poplatkov a provízií) a trend poklesu čistých úrokových výnosov. 
Pokiaľ ide o požadovanú informáciu podielu bankových poplatkov na celkovom zisku bankového sektora (prevádzkový HV očistený od opravných položiek) tento predstavoval  v roku 2005 nasledovnú štruktúru: 
Čistý úrokový príjem/HV – 208,4%,  Čistý príjem z poplatkov a provízií/HV - 78,5%, Čistý príjem z obchodovania/HV - 58,1%. 

Porovnanie podielu úrokov a poplatkov na výnosoch z finančnej činnosti

	Výnosy (úroky) z poskytnutých
úverov klientom
(mld.Sk)	Výnosy z prijatých poplatkov
a provízií
(mld.Sk)	Výnosy* z finančnej
činnosti
(mld.Sk)	úroky/výnosy
(%)	Poplatky a provízie/výnosy
(%)	
2000	37,55	5,21	188,60	19,90	2,76	
2001	25,03	6,48	152,38	16,43	4,25	
2002	25,45	7,41	197,33	12,90	3,76	
2003	23,97	9,27	265,23	9,04	3,50	
2004	23,92	10,96	281,54	8,50	3,89	
k 30.9. 2005	17,90	8,52	210,26	8,50	4,05	
*výnosy z finančnej činnosti očistené od nákladov z finančnej činnosti tvoria čistý výnos z finančnej činnosti    

(zdroj: NBS)

Z tabuľky vyplýva, že klesá úrokový výnos z poskytnutých úverov klientom na celkových príjmoch banky a naopak rastú výnosy bánk z poplatkov a provízií. Za poplatky a provízie zaplatili klienti bankám v roku 2004 10,9 mld. Sk, čo je o 18 % viac ako v roku 2003 a k 30.9.2005 čiastku 8,52 mld. Sk.

Z uvedenej tabuľky ďalej vyplýva, že v súčasnom období prevláda na Slovensku trend poklesu  výnosu z poskytnutých úverov klientom na celkových príjmoch a rastie význam neúrokových výnosov (poplatkov a provízií). V roku 2004 predstavoval podiel poplatkov a provízií na výnosoch 3,89%, čo predstavuje nárast oproti roku 2003 o 0,39 percentuálneho bodu.  K septembru 2005 dosiahol podiel poplatkov a provízií na výnosoch 4,05%.

Na nárast príjmov bánk z poplatkov a provízií mal vplyv aj nárast celkového objemu poskytnutých úverov klientom, nárast využívaných bankových služieb / ATM a POS terminály, bankomatové služby a iné /.

	Pri porovnaní podielu úrokového výnosu z poskytnutých úverov klientom na výnosoch z finančnej činnosti je zrejmé, že tu dochádza k trvalému poklesu (z takmer 20%-ného podielu v roku 2000 na podiel 8,5 % za 9 mesiacov r. 2005). Ak porovnávame podiel poplatkov a provízií na výnosoch z finančnej činnosti, je potrebné konštatovať dlhodobú stagnáciu, resp. že objem poplatkov a provízií nerastie rýchlejšie ako výnosy. 

           Podiel úverov voči obyvateľstvu na celkovom objeme poskytnutých úverov

	úvery celkom
(mld.Sk)	úvery voči obyvateľstvu
(mld.Sk)	úvery voči obyvateľstvu
/ úvery celkom (%)	
2001	279,68	51,68	18,48	
2002	281,47	61,14	21,72	
2003	312,46	84,92	27,18	
2004	341,00	116,55	34,18	
                                                                                                                                          (zdroj: NBS)

Z tabuľky je zrejmé, že rastie podiel poskytnutých úverov voči obyvateľstvu na celkovom objeme poskytnutých úverov klientom komerčných bánk. V roku 2004 bol podiel úverov voči obyvateľstvu na celkovom objeme poskytnutých úverov 34,18%, čo predstavovalo nárast o 86% v porovnaní s rokom 2001. 

Podľa správy Európskej centrálnej banky „EU banking sector stability“ z novembra 2004 bolo tieto podiely ukazovateľov  v 15 starých štátoch Európskej únie pre porovnanie následovné / v % / :

                                                 2003                             2004                     2004/2003

-čistý úrokový výnos/čistý výnos          58,05                             56,58                      -1,36
-čistý výnos z poplatkov/čistý výnos    26,77                             28,10                        1,42    
-čisté ostatné výnosy/čistý výnos        14,27                             15.32                       -0,05

III. POPLATKOVÁ POLITIKA BÁNK

Poplatková politika závisí od obchodnej stratégie banky, no výrazne ju ovplyvňuje konkurencia. Ak je banka vo fáze prieniku na trh, prechodne môže znížiť poplatky na úkor zisku a tým zvýšiť svoj podiel na trhu. Dlhodobo však takúto politiku neuplatňovala žiadna slovenská banka. Bankový klient v súčasnosti však začína vnímať aj rozdiel v kvalite služieb bánk a za lepšie služby je niekedy ochotný zaplatiť viac.
	
	Banky preferujú realizáciu platobného styku v čo najväčšej možnej miere v prostredí elektronického bankovníctva alebo formou trvalých prevodných príkazov a inkás. Klientov k tomu motivujú práve nižšími poplatkami. Prevody uskutočnené cez internet či telefón bývajú približne o polovicu lacnejšie ako tie, ktoré sú zadané v pobočke a rozdiel medzi nimi sa bude ďalej zvyšovať. Služby elektronického bankovníctva ponúkajú takmer všetky banky s minimálnym poplatkom.  

Výšku poplatkov bánk pri tuzemských prevodoch ovplyvňuje typ transakcie ako aj spôsob, akým klient požiada o prevod (príkaz na úhradu cez elektronické bankovníctvo, telephonebanking, SMS banking, mobilbanking, mailbanking, resp. prostredníctvom ATM, výber hotovosti prostredníctvom ATM terminálu, platba prostredníctvom platobných POS terminálov, príkaz na úhradu, vklad a výber hotovosti vykonaný v obchodnom mieste banky), pričom pri využívaní služieb elektronického bankovníctva, resp. prostredníctvom ATM alebo POS terminálov sú transakčné náklady banky na spracovanie a zúčtovanie platobného príkazu na úhradu minimálne.

Poplatky v zahraničí

              Na Slovensku sú poplatky v bankách nižšie v porovnaní s poplatkami v zahraničí. V krajinách EÚ (pôvodných 15 členských krajín)  príjmy z poplatkov tvoria niekde päťdesiat aj viac percent celkových príjmov. Európska únia nevydala žiadne nariadenie alebo smernicu, ktorá by upravovala či limitovala výšku bankových poplatkov. O druhoch a výške bankových poplatkov rozhodujú banky. Jedinou výnimkou sú obmedzenia v medzinárodnom platobnom styku. 

Prieskum Inštitútu pre úverovú ekonomiku na Ekonomickej univerzite vo Viedni poukazuje na lacnejšie slovenské bankové poplatky, no iba v absolútnych číslach. Podľa pomeru platených poplatkov k priemerným príjmom je situácia odlišná. Slovenský klient zaplatí banke na poplatkoch približne 0,6 percenta zo svojho ročného platu. Vo Švédsku je to len cez dve desatiny percenta a v Nemecku, Belgicku či vo Švajčiarsku ešte menej. 

Rakúski zákazníci musia za typické služby bankových inštitúcií zaplatiť v priemere 79 EUR ročne, čo je   v prepočte asi 3 077,30 SKK. Vyplýva to zo štúdie, ktorú uskutočnila poradenská spoločnosť Capgemini. Bankové poplatky v Rakúsku sú tak tesne nad priemerom 19 krajín (78 EUR), ktoré boli do štúdie zahrnuté. 

Celú analýzu aj s číselnými údajmi je možne nájsť na internetovej stránke www.absr.sk/?id=200.

	Za bankové služby zaplatia najviac švajčiarski klienti, ktorých ročné bankové poplatky predstavujú           v priemere 137 EUR. Nezaostáva ani Taliansko a Nemecko s poplatkami vo výške 113 a 98 EUR ročne.              K nákladnejším krajinám patria aj USA (93 EUR) a Francúzsko (89 EUR). Naopak, minimum peňazí minú           za bankové poplatky Holanďania (25 EUR), nasleduje Čína (29 EUR) a Slovensko (48 EUR). 
	
               Viac ako na Slovensku svojej banke na poplatkoch zaplatí aj klient v Maďarsku a Poľsku. Z krajín          s porovnateľnými ekonomickými podmienkami (teda okrem Rakúska) vyšlo Slovensko najlacnejšie aj v porovnaní ročných nákladov na vedenie bankového účtu s priemerným ročným platom. K takémuto záveru dospela česká spoločnosť Scott & Rose v analýze, ktorú vypracovala na objednávku slovenskej Asociácie bánk. Porovnávala vždy najlacnejšie účty alebo balíky služieb bánk, ktoré zodpovedajú štandardnému klientovi.	

Podľa publikovanej štúdie Capgemini, ING a EFMA (zdroj European Financial Management & Marketing Association) k celosvetovému vývoju retailového bankového trhu, predovšetkým k cenovej štruktúre, je priemerný počet kreditných bankových kariet na jedného obyvateľa na Slovensku 0,1 pri priemerných nákladoch užívateľa na ich získanie vo výške 18 EUR (do štúdie bolo zahrnutých 6 slovenských bánk). Priemerné náklady užívateľa spojené s vydaním kreditnej karty v Nemecku predstavujú 12,4 EUR a napríklad náklady užívateľa spojené so získaním kreditnej karty v Kanade nie sú žiadne, t.j. 0 EUR. 

	Očakávaný vývoj poplatkov do budúcna

Nie všetky poplatky sa budú vyvíjať rovnako. V zahraničnom platobnom styku s Európskou úniou budú poplatky klesať. Keď Slovensko prijme jednotnú európsku menu, bude musieť plniť smernicu Európskej komisie, podľa ktorej nemôžu byť poplatky v medzinárodnom platobnom styku s úniou drahšie ako platby v rámci krajiny. Slovensko má zámer prijať euro od roku 2009. Je pravdepodobné, že banky dovtedy zvýšia ceny za domáce platby, zahraničné však budú musieť znížiť. Už pred prijatím eura im to umožní pripojenie na klíringový systém pre retailové platby v Európskej únii STEP2, ktorej účastníkmi sú už dnes takmet všetky naše banky. 

IV. NÁVRH OPATRENÍ ZVYŠUJÚCICH INFORMOVANOSŤ KLIENTOV A VEDÚCICH K ZNÍŽENIU NIEKTORÝCH POPLATKOV

Súčasná legislatívna úprava zákona č. 483/2001 Z.z. o bankách (§37) zaväzuje banku a pobočku zahraničnej banky zrozumiteľne informovať vo svojich prevádzkových priestoroch písomnou formou v slovenskom jazyku o podmienkach pre prijímanie vkladov, poskytovanie úverov a vykonávanie všetkých ďalších obchodov a o ich cenách, vrátane uvedenia príkladov.

Rovnako zákon č. 510/2002 Z.z. o platobnom styku (§6 a §14) zaväzuje banku a pobočku zahraničnej banky (vykonávacia inštitúcia) vydať a sprístupniť najmä vo svojich prevádzkových priestoroch v písomnej forme alebo v elektronickej forme v štátnom jazyku zrozumiteľnú informáciu pre verejnosť o podmienkach vykonávania tuzemských a zahraničných prevodov. 

Uvedené znenie zákonov však nezabezpečuje povinnosť bánk a pobočiek zahraničných bánk informovať klientov o všetkých nákladoch súvisiacich s uzatvorením bankových obchodov, ako aj povinnosť informovať o každej ich zmene.

  Preto vláda SR za účelom väčšej transparentnosti pri informovanosti klientov o všetkých nákladoch súvisiacich s uzatvorením bankových obchodov a ich správou navrhuje v bodoch 17 až 21 návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.483/2001Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorý je v súčasnosti na prerokovaní v Národnej rade Slovenskej republiky (tlač 1471) upraviť ustanovenie §37 odseku1 tak, aby banka a pobočka zahraničnej banky boli povinné okrem zverejňovania informácií v prevádzkových priestoroch zverejňovať ich aj na internetových stránkach. Súčasne sa ustanovuje povinnosť banky a pobočky zahraničnej banky informovať najmenej 15dní pred nadobudnutím účinnosti príslušnej zmeny aj o zmene cien obchodov. 

 Ďalej sa navrhuje doplniť § 37 o nové odseky 2 a 3. Navrhovaná legislatívna úprava v odseku 2 zavádza povinnosť bánk a pobočiek zahraničných bánk informovať klientov pri uzatváraní každej písomnej zmluvy o všetkých nákladoch klienta voči banke, respektíve o všetkých výnosoch v prospech klienta, ktoré súvisia so zmluvou o bankových obchodoch, čím sa zabezpečí vyšší stupeň rovnoprávnosti postavenia zmluvných strán. Navrhovanou legislatívnou úpravou v odseku 3 sa zabezpečí transparentnosť a porovnateľnosť platieb vyžadovaných od klienta pri vybraných druhoch bankových obchodov, ktoré vykonávajú banky a pobočky zahraničných bánk, tak, že banka a pobočka zahraničnej banky budú povinné prekladať Ministerstvu financií SR a Národnej banke Slovenska údaje o odplatách vyžadovaných od klienta pri vybraných druhoch obchodov  a Národná banka Slovenska tieto údaje bude zverejňovať na svojej internetovej stránke.

Súčasne sa upraví a rozšíri splnomocňovacie ustanovenia v §37 novooznačenom odseku12 (pôvodnom odseku10) tak, aby sa toto splnomocňovacie ustanovenie vzťahovalo aj na vydanie vykonávacieho opatrenia Národnej banky Slovenska k navrhovanej novej vecnej úprave nových odsekov2 a 3  §37. 

             Cieľom tohto vládneho návrhu zákona je, aby sa zvýšením transparentnosti posilnilo postavenie klientov bánk a pobočiek zahraničných bánk na finančnom trhu ako aj ich ochrana. Na druhej strane väčšia transparentnosť pri informovanosti klientov o cenovej politike bánk a pobočiek zahraničných bánk by mala pozitívne ovplyvniť konkurenčné prostredie a vytvoriť tlak na pokles bankových poplatkov. 

V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že Ministerstvo financií SR nepokladá za správne zaviesť cenovú reguláciu bankových poplatkov. Je potrebné konštatovať, že Európska únia nemá žiadne nariadenia či smernice, ktoré by upravovali či limitovali výšku bankových poplatkov. O druhoch a výške bankových poplatkov rozhodujú banky. Reguláciu zvyšovania poplatkov si môžu členské krajiny, tak ako napríklad v Rakúsku, upraviť vo svojej legislatíve. Je to však skôr výnimka ako pravidlo, slovenské právo takéto obmedzenia nepozná.
             
             Vláda Slovenskej republiky nemá zámer pristúpiť k regulácií bankových poplatkov. Sme toho názoru, že poplatková politika závisí od obchodnej stratégie banky, pričom ju výrazne ovplyvňuje konkurencia.

ZÁVER

               Táto analýza sa zaoberala vývojom poplatkovej politiky bánk a pobočiek zahraničných bánk na báze rokov 2004-2005 resp. trendami vo vývoji od roku 2000 a ich porovnaním s vývojom hospodárskeho výsledku a výnosov z finančnej činnosti.
 
Možno konštatovať, že v súčasnom období prevláda v bankovom sektore na Slovensku pokles čistého úrokového výnosu na celkových príjmoch. Čistý úrokový výnos klesol medziročne (rok 2005 v porovnaní s rokom 2004) o 1,8 mld. Sk (o 6,9 %). Zníženie čistého úrokového výnosu bolo ovplyvnené významnejším absolútnym poklesom úrokových výnosov o 3,0 mld. Sk (o 6,9%), pričom úrokové náklady klesali pomalšie ( o 1,8 mld. Sk, t.j.  o 9,0%). Na tvorbe čistého úrokového výnosu sa najvýznamnejšie podieľali čisté výnosy z operácií s klientmi, ktoré vzrástli o 3,5 mld. (o 77,3%) pri súčasnom poklese salda z operácií s cennými papiermi o 3,1 mld. Sk (o 22,9%) a salda z medzibankových operácií o 1,5 mld. Sk (o 35,0%). 

Súčasne sa prejavuje trend rastu neúrokových výnosov (poplatkov a provízií). V roku 2005 predstavoval podiel čistého výnosu z poplatkov a provízii na zisku bankového sektora (prevádzkový HV očistený od opravných položiek) 78,5% a v roku 2004 76,3%, čo je viac o 2,2 bázických bodov oproti roku 2004. 

                Pri porovnaní podielu úrokového výnosu z úverov poskytnutých klientom na výnosoch z finančnej činnosti je zrejmé, že tu dochádza k trvalému poklesu (z takmer 20%-ného podielu v roku 2000 na podiel 8,5 % za 9 mesiacov r. 2005). Ak však porovnávame podiel poplatkov a provízií na výnosoch z finančnej činnosti, je potrebné konštatovať dlhodobú stagnáciu, t.j. že objem poplatkov nerastie rýchlejšie ako výnosy. 

               Ministerstvo financií je presvedčené, že navrhované legislatívne opatrenia vlády SR, ktorých cieľom  je zabezpečiť väčšiu transparentnosť pri informovanosti klientov o všetkých nákladoch súvisiacich s uzatvorením bankových obchodov a ich správou, ako aj povinnosť informovať klientov o ich zmenách prispejú nielen  k väčšej ochrane klientov a k vyššiemu stupňu rovnoprávnosti postavenia zmluvných strán, ale sa  pri súčasnom stupni konkurencie v bankovom sektore  vytvorí tlak na pokles bankových poplatkov. 

-7-