Dôvodová správa

Všeobecná časť

Uznesením vlády SR č. 434/2000 zo dňa 14. 6. 2000 k materiálu “Stratégia budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002” bolo uložené ministerstvu financií SR zabezpečiť jej realizáciu v termíne do 31. 12. 2002.

Termín predloženia návrhu novely zákona je v Pláne práce Legislatívnej rady vlády SR stanovený na november 2001.

Jednou zo základných podmienok realizácie systému štátnej pokladnice je vytvorenie zodpovedajúceho technického, inštitucionálneho, personálneho a legislatívneho prostredia.

V súčasnosti platný zákon NR SR č. 42/1993 Z. z. o štátnej pokladnici prijatý 20. januára 1993, upravuje vznik, postavenie a pôsobnosť štátnej pokladnice. Zákon nadobudol účinnosť dňom vyhlásenia, t. j. od 15. februára 1993.

Za obdobie odo dňa účinnosti do súčasnosti zákon nebol aplikovaný do reálnej praxe. Štátna pokladnica v zmysle ustanovení tohto zákona nebola zriadená a následne ani nevykonávala činnosti definované v zákone.

Stratégia budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002 schválená Vládou SR v júni roku 2000 zadefinovala systém štátnej pokladnice nadväzne na odsúhlasenú Koncepciu modifikácie systému štátnej pokladnice spracovanú expertmi EÚ. Systém bol navrhnutý v súlade s najlepšími skúsenosťami krajín EÚ s budovaním systému štátnej pokladnice. Pri príprave stratégie zámerne nebolo akceptované vymedzenie systému štátnej pokladnice existujúcim zákonom o štátnej pokladnici.

Stratégia systém štátnej pokladnice charakterizovala svojimi funkciami:

I.	finančné plánovanie,
II.	riadenie výdavkov,
III.	riadenie dlhu a likvidity
IV.	riadenie aktív,
V.	platobný styk a vedenie účtov,
VI.	účtovníctvo,
VII.	kontrola.

Takto zadefinovaný systém štátnej pokladnice nie je ani z pohľadu rozsahu funkcií ani z pohľadu filozofie systému pokrytý ustanoveniami existujúceho zákona o štátnej pokladnici a preto bolo nevyhnutné pripraviť nový zákon.

Návrh zákona o  štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len “zákon”) je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Doložka zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:

Vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu zákona:

Zákon o  štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

3. V práve Európskej únie sú otázky rozpočtu súvisiace so systémom štátnej pokladnice upravené v čl. 104 Zmluvy o založení ES a v Protokole o postupe pri nadmernom deficite.

4. Návrh zákona svojou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení a svojou problematikou nepatrí ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe. Rozpočtová politika je však predmetom aproximácie práva podľa NPAA, Partnerstva pre vstup a screeningu (kapitola č. 29-rozpočet).

5. Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika rozpočtu:

Podľa článku 104 Zmluvy o založení ES členské štáty sa vyhýbajú nadmernému deficitu verejných finančných prostriedkov. Komisia usmerňuje vývoj rozpočtovej situácie a výšku verejného zadĺženia v členských štátoch s cieľom odhaliť hrubé chyby. Skúma najmä dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch nasledujúcich kritérií:

a) či pomer plánovaného alebo skutočného deficitu verejných finančných prostriedkov k hrubému domácemu produktu neprekračuje odporúčanú hodnotu, okrem prípadov, ak

- tento pomer podstatne klesol alebo ak sa neustále znižuje a dosahuje úroveň, ktorá sa približuje odporúčanej hodnote, alebo

- alternatívne prekročenie nad odporúčanú hodnotu je len výnimočné a dočasné a tento pomer sa pohybuje tesne pri odporúčanej hodnote;

b) či pomer verejného zadĺženia k hrubému domácemu produktu neprekračuje odporúčanú hodnotu, okrem prípadov, ak sa tento pomer dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom sa približuje odporúčanej hodnote.

Odporúčané hodnoty sú vymedzené v Protokole o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k tejto zmluve.

Za neprekročenie výšky deficitu verejných rozpočtov sú zodpovedné vlády členských krajín EÚ a preto všetky verejné zdroje majú byť sústredené do systému štátnej pokladnice, aby bola vytvorená možnosť ovplyvniť výšku deficitu rozpočtu.

6. Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou EÚ:

Návrh zákona o  štátnej pokladnici a zmene a doplnení niektorých zákonov vychádza z čl. 104 Zmluvy o založení ES.

Systém zriadenia a funkcií štátnej pokladnice sekundárna legislatíva ES/EÚ neupravuje. Funkcie štátnej pokladnice sú v členských štátoch Európskej únie zabezpečované rôznym inštitucionálnym alebo procesným spôsobom. Štátna pokladnica preberá rôzne zodpovednosti v rámci definovaných funkcií v kontexte konkrétnej krajiny, v ktorej sú realizované.

Návrh zákona o  štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov je plne kompatibilný s právom EÚ.

Osobitná časť

K § 1

Ustanovenie upravuje predmet návrhu zákona, ktorým je zriadenie inštitúcie Štátnej pokladnice (ďalej len “ŠP”) a jej pôsobnosť, systém štátnej pokladnice, vzťah ŠP ku klientovi ŠP (ďalej len ”klient”) a vzťah klienta k ŠP a vzťah ŠP k Ministerstvu financií SR (ďalej len “ministerstvo”), k Agentúre pre riadenie dlhu a likvidity a Národnej banky Slovenska. Štátna pokladnica sa zariaďuje ako rozpočtová organizácia štátnej správy.

K § 2 
V tomto ustanovení sa vymedzujú niektoré pojmy uvádzané v návrhu zákona, ktoré sú potrebné pre jednotné pochopenie ich významu. Je definovaný pojem verejný rozpočet, klient, vstup do záväzku a centrálny register majetku štátu. Z navrhovaného vymedzenia pojmu klient je zrejmé, že klientom zatiaľ nie sú územné samosprávy a to ani vo vzťahu k transferom zo štátneho rozpočtu. Vo vzťahu k transferom z kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom je klientom ministerstvo. Slovenská televízia a Slovenský rozhlas je klientom výhradne pre prostriedky poskytované transferom zo štátneho rozpočtu a Fond národného majetku Slovenskej republiky je klientom za vlastný prevádzkový rozpočet a za použitie majetku v súlade s rozhodnutím vlády. Zároveň sa vymedzuje, že klientom je aj výkonný orgán Národného úradu práce. Klientom nie je vnútorná organizačná jednotka.

K § 3
Týmto ustanovením sa zriaďuje rozpočtová organizácia s názvom  “Štátna pokladnica” finančne zapojená na rozpočtovú kapitolu ministerstva. Jej sídlo sa navrhuje v Bratislave. ŠP bude podľa ustanovení zákona riadiť riaditeľ.

K § 4
Ustanovenie tohto paragrafu upravuje kompetencie ministra financií vo vzťahu k menovaniu a odvolaniu riaditeľa ŠP. Ďalej sa ustanovujú predpoklady výkonu funkcie, zlučiteľnosť a nezlučiteľnosť s funkciou riaditeľa a povinnosť zachovávať mlčanlivosť. 

K § 5
Obdobná úprava ako v § 5 sa navrhuje aj pre zamestnancov ŠP najmä v povinnosti zachovávať mlčanlivosť. 

K § 6
Ustanovenia tohto paragrafu upravujú pôsobnosť ŠP v systéme štátnej pokladnice. Ďalej sa upravuje pôsobnosť ŠP v oblasti zostavovania súhrnných údajov o hospodárení klientov, územných samospráv, stave a zmene majetku. Zavádza sa oprávnenie ŠP realizovať platby na základe žiadosti o realizáciu platby na základe faktúry najskôr o 10 kalendárnych dní odo dňa jej predloženia. V prípade Národného úradu práce sa v odseku 4 upresňuje rozsah platieb, na ktoré sa vzťahuje tento postup. Lehota sa nebude uplatňovať pre žiadosti o realizáciu platby predložené v mesiaci december a na platby v prípade nepredvídaných a mimoriadnych udalostí. V ustanovení tohto paragrafu sa ďalej určuje, že ŠP realizuje platby výlučne bezhotovostne čo ale neznamená, že klienti nebudú môcť na úhradu platieb používať finančnú hotovosť.

K § 7
V tomto paragrafe sa ustanovuje, že ŠP pri realizácii verejného rozpočtu postupuje v súlade so schválenými rozpočtami klientov. Ustanovuje sa tiež povinnosť klienta realizovať rozpočet výlučne prostredníctvom ŠP. V odseku 4 sa konkrétne určuje obsah rozpočtu jednotlivých klientov ŠP.

K § 8
Týmto ustanovením sa konkretizujú činnosti vykonávané ŠP pri realizácii rozpočtu klientov, ktorými sú štátna rozpočtová organizácia, štátna príspevková organizácia, štátny fond, Slovenská televízia, Slovenský rozhlas, implementačná agentúra a ministerstvo ako klient pre realizáciu rozpočtu rozpočtovej kapitoly Štátny dlh, rozpočtovej kapitoly Všeobecná pokladničná správa, rozpočtovej kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom. Určujú sa pravidlá za ktorých je možné zo strany klienta realizovať vlastný rozpočet v systéme štátnej pokladnice v riadnom rozpočtovom roku , ako i v podmienkach rozpočtového provizória. Navrhujú sa hraničné lehoty pre klientov na predloženie podrobného rozpočtu na realizáciu do ŠP. Určujú sa podmienky za ktorých je možné realizovať rozpočet v ŠP, určujú sa mesačné limity pre finančné plánovanie z ročného rozpočtu. Súčasne sa ustanovuje, že ministerstvo vydá konkrétne pokyny pre klientov, v ktorom určí štruktúra,obsah a postupy zostavovania finančných plánov, postupy pre realizáciu transferov, postupy pri platbách za vnútorné organizačné jednotky rozpočtových organizácií a postupy pri odchylnom spôsobe realizácie rozpočtu od štandardného postupu, ktorý umožňuje odsek 13 pri realizácii nepredvídaných  a mimoriadnych výdavkov,  ktoré vzniknú napríklad v dôsledku živelných katastrôf.

V odseku 7 sa umožňuje zobrať finančný plán na vedomie bez porovnania na rozpočet, teda odchylne od štandardného postupu. Jedná sa v zásade iba o prípad, keď v predpísanom termíne má klient predložiť finančný plán na obdobie, ktoré presahuje rozpočtový rok (napr. v mesiaci marec 2002 bude klient predkladať do dvanásťmesačného finančného plánu tri mesiace a to január až marec 2003, alebo do trojmesačného finančného plánu v mesiaci október 2002 bude dopĺňať január 2003) a rozpočet na rok 2003 ešte nie je vypracovaný a schválený. Iba v tomto prípade sa neporovnáva finančný plán na rozpočet a ŠP ho berie iba na vedomie. Dôvodom takéhoto postupu je najmä zabezpečenie nepretržitých informácii o budúcich platbách klientov a tým údajov pre finančný plán štátnej pokladnice.

V odseku 10 sa navrhuje, aby ŠP mohla vykonávať overenie u klientov, ktorí realizujú najmä kapitálové obstarávania pri vybraných druhoch výdavkov a objemov. V návrhu výnosu ministerstva bude upravené, že ŠP bude vykonávať overovanie pri obstarávaní kapitálových aktív nad 100 mil. Sk a bude tiež uvedené, ktoré doklady bude klient povinný predložiť Štátnej pokladnici. 

V odseku 15 sa upravuje, že ustanoveniami tohto paragrafu nebudú dotknuté osobitné spôsoby vykazovania údajov napríklad u klienta SIS, ministerstvo obrany SR, minsterstvo vnútra SR.

K § 9
Týmto ustanovením sa konkretizujú činnosti vykonávané ŠP pri realizácii rozpočtu klientov, ktorými sú Sociálna poisťovňa, zdravotné poisťovne, Národný úrad práce, Fond národného majetku Slovenskej republiky a Slovenský pozemkový fond. Určujú sa pravidlá za ktorých je možné zo strany klienta realizovať vlastný rozpočet v systéme štátnej pokladnice. Určuje sa zásada, že finančný plán týchto klientov sa zostavuje v štruktúre dohodnutej rozpočtovej klasifikácie v agregátnom tvare. Predbežná a priebežná finančná kontrola sa bude uplatňovať až v etape platby. Štátna pokladnica kontroluje, či požiadavka na úhradu je v súlade s kreditným zostatkom na účte klienta s finančným plánom realizácie úhrad. U klienta, ktorým je Sociálna poisťovňa sa kontrola vykonáva aj na súčet zostatkov zo všetkých účtov klienta, ktorý musí byť kreditný. Etapa odsúhlasenia záväzku sa u týchto klientov neuplatňuje. ŠP tiež nemá oprávnenie vykonávať overovanie u vybraných druhov výdavkov u  týchto klientov.

K § 10
V ustanovení tohto paragrafu sa určuje postup klienta, ktorým je štátna rozpočtová organizácia a štátna príspevková organizácia za podnikateľskú činnosť,  pri realizácii úhrad z iných  zdrojov, ako rozpočtových.

K § 11
V tomto paragrafe sa definuje pojem jediného účtu ŠP. Určuje sa, že bude vedený v NBS. Z tohto účtu môže vykonávať úhrady výlučne ŠP. Navrhuje sa, aby zostatky prostriedkov na účtoch ŠP a evidovaných na jedinom účte boli úročené na zmluvnom základe. V odseku 5 sa vymedzuje ŠP oprávnenie vyplácať úroky len do výšky výnosov získaných z úročenia jediného účtu a finančných operácií na finančnom trhu.

K § 12
Ustanoveniami tohto paragrafu sú vymedzené povinnosti klienta ŠP. Medzi základné povinnosti klienta patrí poskytovať ŠP informácie potrebné pre realizáciu rozpočtu a mať otvorené a vedené účty výlučne v ŠP. Povinnosť, vykonávať predbežnú finančnú kontrolu a priebežnú finančnú kontrolu vyplýva z ustanovení nového zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite a ŠP túto povinnosť využíva pri kontrole oprávnenosti realizácie rozpočtu.

Podľa ods. 1 písm. g) tohto paragrafu sa zavádza povinnosť všetkým klientom odpisovať hmotný a nehmotný majetok štátu za účelom evidencie. Evidenčné odpisovanie sa zavádza za účelom poznania reálnej hodnoty a stavu majetku štátu. Tieto informácie budú zároveň podkladom pre zostavenie rozpočtu v oblasti kapitálových výdavkov. Z toho vyplýva, že aj klient, ktorý doteraz neodpisoval, začne odpisovať, napr. rozpočtová organizácia.

Osobitne sa navrhuje riešiť postup klienta, ktorého súčasťou sú vnútorné organizačné jednotky. Podľa tohto postupu môže klient splnomocniť vnútornú organizačnú jednotku na výkon niektorých činností pri realizácii rozpočtu v systéme štátnej pokladnice.

V tomto paragrafe sa taktiež určuje povinnosť klienta, ktorý má zo svojho rozpočtu poskytovať príspevky dotácie alebo iné transfery komunikovať s prijímateľom transferu a zabezpečiť si tak potrebné informácie pre realizáciu svojho rozpočtu. Ide o informácie pre správne zaradenie budúceho transferu do finančného plánu, vstupu do záväzku a požiadanie o vykonanie presunu k prijímateľovi.

Ďalej sa určuje miesto výberu finančných prostriedkov v hotovosti.

V tomto paragrafe v odseku 4 sa vymedzuje povinnosť presne vymedzeného okruhu klientov zhodnocovať dočasne voľné finančné prostriedky výlučne prostredníctvom ŠP.

Z ustanovenia odseku 5 vyplýva povinnosť ŠP poskytovať klientovi výpis z účtu a informácie o realizácii jeho príjmov a výdavkov spravidla denne alebo na základe iného intervalu dohodnutého z klietom.

Z ustanovenia odseku 6 je pre klientov ŠP okrem SPF a FNM poskytovaná garancia na nemožnosť použitia ustanovení zákona o Exekučnom poriadku t.j. vykonať exekúciu odpísaním z účtu klienta ŠP.

Súčasne sa v odseku 7 určuje, že ministerstvo predpisom určí limit zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti ďalšie účely  použitia finančných prostriedkov v hotovosti. a spôsob dodržiavania limitu zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti. Ďalej ministerstvo určí spôsob a rozsah predkladania informácií o majetku štátu a spôsob a postup určenia zostatkovej hodnoty majetku  pri začatí odpisovania.

K § 13
V ustanovení tohto paragrafu sa upravuje možnosť uložiť pokutu klientovi a správcovi majetku štátu za nedodržanie niektorých ustanovení tohto zákona až do výšky jedného milióna Sk.

K § 14
V ustanovení tohto paragrafu sa upravujú vzťahy a vzájomná komunikácia ŠP k ministerstvu.

K § 15
V ustanovení tohto paragrafu sa upravujú vzťahy a vzájomná komunikácia ŠP k agentúre.

K § 16
Ustanovenie rieši komunikáciu a vzťahy ŠP a Daňovému riaditeľstvu SR a Colnému riaditeľstvu SR. Súčasne sa tu zavádza povinnosť pre tieto inštitúcie účtovať o majetku a záväzkoch štátu súvisiacich so správou daní a ciel, o daňových a colných príjmoch a o daňových a colných výdavkoch a pre potreby ŠP zostavovať odhady daňových a colných príjmov.

K § 17
Ustanovenie rieši komunikáciu a vzťahy ŠP a Národnej banky Slovenska. Upravuje sa, že NBS vedie pre ŠP korunové a devízové účty. Výška úrokov sa bude určovať na základe zmluvy medzi ŠP a NBS.

K § 18
V týchto ustanoveniach sa ukladá povinnosť správcom majetku štátu predložiť najneskôr do 90 dní informácie o skutočnom stave majetku štátu ku dňu účinnosti tohto zákona. Upravuje sa tiež povinnosť “novým” správcom majetku predložiť ŠP informácie o skutočnom stave majetku štátu najneskôr do 30 dní.

K § 19
Ustanovenie v odseku 1 upravuje oprávnenie NBS vykonávať obchody so Slovenskou republikou na zmluvnom základe najdlhšie do 31. decembra 2002.
Ustanovenie v odseku 2 umožňuje klientom, ktorí majú otvorené účty v iných bankách ako v NBS, že môžu mať tieto otvorené do 31. decembra 2003.
Ustanovenie v odseku 3 umožňuje v roku 2003 klientovi, ktorým je Sociálna poisťovňa považovať jeho vnútorné organizačné jednotky za klienta zo všetkými povinnosťami klienta.
Ustanovenie v odseku 4 upravuje pre klientov Fond národného majetku SR a Slovenský pozemkový fond predložiť v roku 2002 rozpočet v inej štruktúre ako ukladá tento zákon.
Súčasne v odseku 5 sa upravuje neuplatňovanie desaťdňovej lehoty podľa § 6 ods. 3 na platby vyplývajúce zo zmlúv uzatvorených pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona.
V odseku 6 sa upravuje uplatňovanie oprávnenia Štátnej pokladnice odsúhlasovať finančné plány realizácie výdavkov, žiadosti o vstup do záväzku a žiadosti o realizáciu platby od 1. januára 2003 z dôvodu technickej nerealizovateľnosti tohto oprávnenia počas rozpočtového roka.

K § 20 
Navrhuje sa zrušenie pôvodného zákona č. 42/1993 o štátnej pokladnici.

K čl. II

Návrh zmien uvedených v bodoch 11, 13, 23 a doplnenie v bode 38 je v dôsledku výlučného vedenia účtu klienta v ŠP.

Návrhy na vypustenie a úpravy ustanovení v bodoch 1, 2, 3, 7, 9, 10, 12, 16, 17, 20, 26, 28, 33, 39 a 40 zo zákona o rozpočtových pravidlách sú v dôsledku toho, že tieto činnosti budú zabezpečované podľa zákona o štátnej pokladnici resp. v podmienkach tohto systému nebudú potrebné ako napr. otváranie rozpočtových limitov na účtoch klientov, ktoré povedie ŠP. 

V bodoch 19 a 21 sa navrhuje vypustiť z oprávnenia rozpočtovej organizácie na zvýšenie limitu výdavkov o prostriedky z  lotérií na základe osobitného predpisu.

V bode 22 sa dopĺňa znenie pre realizáciu úhrad preddavkových organizácií, ktoré sú zastupiteľskými úradmi v zahraničí ako aj pre obchodno-ekonomické organizačné jednotky odchylne od postupu ostatných preddavkových organizácií.

V bode 25 sa navrhuje zrušiť právo pre preddavkové organizácie mať otvorený účet nielen v banke, ako je to doteraz, ale aj v ŠP. Dôvodom je, že preddavkové organizácie nie sú klientom ŠP a preto im nepovedie účty. Výdavky týchto vnútorných organizačných jednotiek budú hradené z účtu klienta, ktorého sú súčasťou a iba tento účet povedie ŠP.

V bodoch 8, 27, 29, 30, 31, 32 a 43 sa navrhujú úpravy v dôsledku zmeny odvodovej povinnosti príspevkových organizácií na daňovú povinnosť.

V bodoch 4, 5, 6, 14, 15, 18, 34, 35, 36, 37, 41 sa navrhujú úpravy v súvislosti so zriadením a činnosťou Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity.

V bode 42 sa navrhuje zrušiť možnosť delenia výnosov z pokút a penále medzi dva účty štátneho rozpočtu s osobitným režimom ich použitia.

K čl. III, IV,V,VI,VII,IX,X,XI,XII,XIII, XIV,XV a XVI

Dôvodom týchto noviel je potreba nahradiť vedenie účtov klientov ŠP namiesto v peňažných ústavoch v Štátnej pokladnici.

K čl. VIII

Týmto návrhom sa zavádza povinnosť odpisovať hmotný a nehmotný majetok štátu pre všetky organizácie spravujúce majetok štátu.

K čl. XVII
Týmto návrhom sa zavádza povinnosť pre daňové subjekty podávať odhad svojej daňovej povinnosti v určených lehotách na predpísanom vzore.

K čl. XVIII
Tento zákon nadobúda účinnosť 1. apríla 2002 s výnimkou
a)	čl. I § 6 ods. 1 písm. a/, b/, c/, d/, e/, g/ až n/, q/, § 7 ods. 3, § 7 ods. 4, § 7, § 8, § 9, § 10, § 11, § 12 ods. 1 písm. a/, b/, d/, e/, § 12 ods. 2, § 12 ods. 3, § 12 ods. 4, § 12 ods. 5, § 14 ods. 1, § 14 ods. 2, § 15 ods. 1, § 15 ods. 2, § 15 ods. 3, § 15 ods. 4, § 17, čl. II bod 1 až 3, čl. II bod 7, čl. II bod 9 až 13, čl.  II bod 16, čl. II bod 17, čl. II bod 20, čl. II bod 22 až 26, čl. II bod 28, čl. II bod 33, čl. II bod 38 až 40, čl. VI, čl. VII., čl. IX až XVI, ktoré nadobúdajú účinnosť od 1. júla 2002, 
b)	čl. I § 12 ods. 1 písm. g/, čl. I § 16 písm. a/, čl. II bod 19, čl. II bod 21, čl. II bod 42, čl. III body 1, 7, 8, 9, čl. IV, čl. V a čl. XVII, ktoré nadobúdajú účinnosť od 1. januára 2003,
c)	čl. III body 2, 3, 4, 5, 6, ktoré nadobúdajú účinnosť od 1. januára 2004.