Dôvodová  správa
Všeobecná časť 
Doterajšia právna úprava v zákone č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene          a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o pobyte cudzincov“) prevzala dňom vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie príslušnú časť acquis upravujúce voľný pohyb osôb. Cieľom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o pobyte cudzincov je transpozícia nových právnych predpisov Európskej únie v oblasti cudzineckého práva. 

Za účelom podpory mobility štátnych príslušníkov tretích krajín v oblasti štúdia a odborného vzdelávania, v súlade so smernicou Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby (ďalej len „smernica 2004/114/ES“) sa navrhuje, aby študenti, ktorých štúdium na našom území nepresiahne 90 dní v jednom polroku, nemuseli žiadať o udelenie povolenia na prechodný pobyt. Taktiež sa skracuje lehota na rozhodovanie o žiadosti o udelenie povolenia na prechodný pobyt na účel štúdia z 90 dní na 30 dní. Doterajšia lehota do určitej miery obmedzovala možnosť včasného začatia štúdia. Transpozíciou uvedenej smernice sa zvýši počet hodín, počas ktorých môžu študenti vykonávať zárobkovú činnosť. Týmto spôsobom sa im umožní zmysluplnejšie využiť voľný čas a zo získaných prostriedkov si môžu napríklad uhradiť časť nákladov na štúdium.

Za účelom podpory mobility štátnych príslušníkov tretích krajín v oblasti vedy a výskumu, v súlade so smernicou Rady 2005/71/ES z 12. októbra 2005 o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu (ďalej len „smernica 2005/71/ES“) sa navrhuje, aby vedeckí pracovníci, ktorých pobyt na účel vedeckej a výskumnej činnosti na našom území nepresiahne 90 dní v jednom polroku, nemuseli žiadať o udelenie povolenia na prechodný pobyt. Ak ich pobyt presiahne 90 dní v jednom polroku, sú povinní priložiť k žiadosti o udelenie povolenia na prechodný pobyt dohodu o hosťovaní s príslušnou výskumnou organizáciou, ktorou cudzinec preukáže účel pobytu. V súlade so smernicou 2005/71/ES policajný útvar má povinnosť vyznačiť výskumnému pracovníkovi do dokladu o pobyte názov „výskumný pracovník“.

Navrhovanou novelou zákona o pobyte cudzincov sa do právneho poriadku Slovenskej republiky implementuje aj smernica Rady 2004/81/ES o povoleniach na trvalý pobyt vydávaných štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú obeťami nezákonného obchodovania s ľuďmi alebo ktorí boli predmetom konania umožňujúceho nelegálne prisťahovalectvo a ktorí spolupracovali s príslušnými orgánmi (ďalej len „smernica 2004/81/ES). Novela upravuje podmienky udelenia povolenia na tolerovaný pobyt cudzincom, ktorí sú obeťami trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi, ako i možnosti zrušenia povolenia na pobyt a ich prípadné vyhostenie z dôvodu ohrozenia bezpečnosti štátu alebo verejného poriadku. V súlade so smernicou 2004/81/ES sa takýmto cudzincom poskytne lehota 40 dní, počas ktorej sa môžu rozhodnúť, či budú spolupracovať s príslušnými orgánmi pri odhaľovaní trestnej činnosti. V prípade spolupráce je cudzincom umožnený prístup na trh práce, pričom im bude udelené povolenie na zamestnanie bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce.

Podmienky prekračovania vonkajších hraníc Európskej únie, vstup cudzincov tretích krajín, ako aj vykonávanie hraničnej kontroly je upravené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc). Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch a má prednosť pred národnou legislatívou. Z dôvodu neprípustnosti právnej duplicity sa vypúšťajú zo zákona o pobyte cudzincov tie ustanovenia, ktoré sú upravené Kódexom schengenských hraníc.

V súvislosti s uvedenými smernicami sa navrhuje novelizovať aj zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona               č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

Na podnet Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov pôsobiaceho v Slovenskej republike sa pri vypracovaní novely zákona o pobyte cudzincov s prihliadnutím na Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd rozšírila kategória cudzincov, ktorým policajný útvar udelí povolenie na tolerovaný pobyt, ak to vyžaduje rešpektovanie súkromného a rodinného života cudzinca. 

Návrhom novely sa zavádza ďalšia podmienka, kedy policajný útvar nevykoná administratívne vyhostenie cudzinca, ktorý pred realizáciou rozhodnutia o jeho administratívnom vyhostení požiadal o dobrovoľný návrat do krajiny svojho pôvodu. Realizáciou dobrovoľného návratu sa podstatne znížia najmä finančné náklady spojené s vycestovaním cudzinca z územia Slovenskej republiky. 

V návrhu novely zákona o pobyte cudzincov sa ďalej nanovo formulujú niektoré doterajšie ustanovenia, ktorých aplikácia spôsobuje v praxi problémy. Ide napríklad o nové znenie § 62 ods. 1, kde sa uvádzajú účely, na ktoré je policajt oprávnený zaistiť cudzinca.  
Súčasťou novely zákona je aj novela zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov.

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon  č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 408/2002 Z. z., zákona č. 480/2002 Z. z., zákona č. 606/2003 Z. z., zákona č. 69/2005 Z. z., č. 474/2005 Z. z. a zákona                     č. 558/2005 z. z. je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s inými zákonmi a s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Doložka  finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

Odhad vplyvu na verejné financie
Navrhovaná právna úprava nebude mať negatívny vplyv na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov.

Odhad vplyvu na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb:
Navrhovaná právna úprava nebude mať vplyv na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.

Odhad vplyvu na životné prostredie:
Navrhovaná právna úprava nebude mať priamy vplyv na životné prostredie.

Odhad vplyvu na zamestnanosť:
Navrhovaná právna úprava nebude mať negatívny dopad na zamestnanosť.

Odhad vplyvu na podnikateľské prostredie:
Navrhovaná právna úprava nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie.

DOLOŽKA ZLUČTEĽNOSTI
                                                            návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev s právom európskej únie
 
1.	 Predkladateľ právneho predpisu:   Vláda Slovenskej republiky 

2.	Názov návrhu zákona:  Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov
       
3.	Problematika návrhu zákona: 
a)	 je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
-	v primárnom práve:  v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva  v hlave IV- „Vízová, azylová, prisťahovalecká politika a iné politiky, ktoré sa týkajú voľného pohybu osôb“ (najmä články 62 ods. 1, čl. 62 ods. 2 písm. a), čl. 62 ods. 2 písm. b) bod ii), čl. 63 ods. 3 písm. a) a čl. 63 ods. 4)
-	v sekundárnom práve: 
1. Smernica Rady 2004/81/ES z 29. apríla 2004 o povoleniach na trvalý pobyt, vydávaných štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú obeťami nezákonného obchodovania s ľuďmi alebo ktorí boli predmetom konania umožňujúceho nelegálne prisťahovalectvo a ktorí spolupracovali s príslušnými orgánmi,
2. Smernica Rady 2005/71/ES z 12. októbra 2005 o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu, 
3. Smernica Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby,
4. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc),
5. Nariadenie Rady (ES) č. 415/2003 z 27. 12. 2003 o udeľovaní víz na hraniciach vrátane udeľovania týchto víz námorníkom na ceste

b) nie je upravená v práve Európskej únie
 
       c)  je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu          
            prvého stupňa Európskych spoločenstiev:
             - rozhodnutie Súdneho dvora ES z 3. júla 1980 vo veci C- 157/79 Regina v.   
             Stanislav Pieck,
             - rozhodnutie Súdneho dvora ES vo veci C-215/03 Salah Oulane v. minister voor    
             Vreemdelingenzaken en Integratie,
      - rozhodnutie Súdneho dvora ES z 25. júla 2002 vo veci C-  459/99 Mouvement 
             contre  le racisne, l´antisémitisme et la xénophobie BL (MRAX) a État belge,
-	rozhodnutie Súdneho dvora ES zo 7. septembra 2004 vo veci C- 456/02 Michel Trojani v. Centre publikc d´aide sociale de bruxelles,
-	rozhodnutie Súdneho dvora ES z 19. októbra 2004 vo veci C- 200/02 Kunqian Catherine Zu and Man Lavette Chen v. Secretary of State for the Home Department,
-	rozhodnutie Súdneho dvora ES z 15. marca 2005 vo veci C- 209/03 The Queen v. London Borough of Ealingg and Secretary of State for Education and Skills,
-	rozsudok z 3. júla  1980 vo veci C-157/79 Regina v. Stanislav Pieck, Zb.1980 s. 2171,
-	rozsudok  vo veci C-215/03 Salah Oulane v. minister voor Vreemdelingenzaken en Integratie, Zb.2005 I-1215,
-	rozsudok z 19. októbra 2004 vo veci C – 200/02 Kunqian Catherine Zu and Man Lavette Chen v. Secretary of State for the Home Department, Zb. 2004 I-9925,
-	rozsudok z 15. marca 2005 vo veci C- 209/03 The Queen (na návrh Danyho Bidara) v. London Borough of Ealingg and Secretary of State for Education and Skills, Zb. 2005 I-2119,
-	rozsudok vo veci C-157/03 Komisia ES v. Španielsko, Zb. 2005 I-2119.

4.  Záväzky  Slovenskej  republiky   vo  vzťahu   k  Európskym  spoločenstvám  a  Európskej únii:

a)	Prvá veta čl. 1, čl. 5 ods. 4 písm. a), hlava III a tie ustanovenia hlavy II a jej prílohy, ktoré sa týkajú Schengenského informačného systému (SIS), tvoria ustanovenia založené na schengenskom acquis alebo s ním inak spojené v zmysle čl. 3 ods. 2 Aktu o podmienkach pristúpenia, ktorá je súčasťou Zmluvy o pristúpení SR k EÚ,
b)	z Aktu o podmienkach pristúpenia pripojenom k Zmluve o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii nevyplývajú v tejto oblasti pre Slovenskú republiku žiadne prechodné obdobia; prechodné ustanovenia však vyplývajú z čl. 18 smernice Rady 2004/71/ES o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu a z čl. 23 smernice Rady 2004/114/ES o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmenu žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby,
c)	Nariadenia ES sú v zmysle čl. 249 Zmluvy o založení ES  vo svojej celistvosti záväzné  a priamo uplatniteľné v členských štátoch 
-	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc)  - 13. október 2006,
-	Nariadenie Rady (ES) č. 415/2003 z 27. 12. 2003 o udeľovaní víz na hraniciach vrátane udeľovania týchto víz námorníkom na ceste – 1. máj 2004,
-	Smernica Rady 2004/81/ES z 29. apríla 2004 o povoleniach na trvalý pobyt, vydávaných štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú obeťami nezákonného obchodovania s ľuďmi alebo ktorí boli predmetom konania umožňujúceho nelegálne prisťahovalectvo a ktorí spolupracovali s príslušnými orgánmi – 6. augusta 2006,
-	Smernica Rady 2005/71/ES z 12. októbra 2005 o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu – 12. október 2007,
Smernica Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby – 12. január 2007 
d)	nie je známe začatie konania v tejto oblasti proti SR o porušení Zmluvy o založení ES podľa čl. 226-228 Zmluvy o založení ES
e)	Smernica Rady 2004/81/ES z 29. apríla 2004 o povoleniach na trvalý pobyt, vydávaných štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú obeťami nezákonného obchodovania s ľuďmi alebo ktorí boli predmetom konania umožňujúceho nelegálne prisťahovalectvo a ktorí spolupracovali s príslušnými orgánmi si vyžaduje v záujme jej úplnej transpozície  úpravu právnych predpisov  v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí SR a Ministerstva školstva SR; rovnako smernica Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby si vyžaduje prebratie do právnych predpisov v pôsobnosti Ministerstva školstva SR.

5.   Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev alebo právom Európskej únie:

 Úplný.

6.    Gestor:  K smerniciam Ministerstvo vnútra SR, k nariadeniam gestorstvo určené nebolo.

Osobitná časť
 
Čl. I

K bodu 1 [§ 1 ods. 1 písm. a)]
Navrhuje sa doplniť predmetné ustanovenie o odkaz na Kódex schengenských hraníc, ktorý je priamo aplikovateľný v činnosti orgánov vykonávajúcich hraničnú kontrolu. Toto ustanovenie sa vzťahuje na občanov tretích štátov, ako aj na občanov Európskeho hospodárskeho priestoru v prípadoch, v ktorých nie je ich cezhraničný pohyb upravený Kódexom schengenských hraníc. Jednotlivé ustanovenia majú prednosť pred národnou legislatívou a nemajú sa do nej transponovať.

K bodu 2 (§ 1 ods. 3)
	Táto zmena sa navrhuje vzhľadom na zavedenie inštitútu doplnkovej ochrany v zákone č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o azyle“).	

K bodu 3 [§ 2 písm. j)]
Navrhovaným ustanovením sa umožní realizovať  dobrovoľný návrat nielen u žiadateľov o azyl, ktorí vzali žiadosť o azyl späť, ale aj u ostatných cudzincov, ktorí sa na území Slovenskej republiky zdržiavajú neoprávnene a z tohto dôvodu majú byť administratívne vyhostení. V ustanovení sa rozširuje okruh cudzincov, u ktorých je možné realizovať dobrovoľný návrat nielen do krajiny ich pôvodu alebo aj do krajiny posledného bydliska. Rozšírenie okruhu týchto cudzincov bolo potrebné vzhľadom na návratovú politiku Európskej únie, ktorá preferuje dobrovoľný návrat pred núteným návratom. Pri realizácii dobrovoľného návratu je cudzinec ochotný spolupracovať pri jeho vycestovaní z územia Slovenskej republiky, najmä pri vybavovaní náhradných cestovných dokladov potrebných pre jeho vycestovanie. Dobrovoľný návrat cudzinca je pre Slovenskú republiku výhodnejší aj z finančného hľadiska. 

K bodu 4 (§ 3 až 5)
Úprava tohto ustanovenia je potrebná z dôvodu, že podmienky prekračovania hraníc sú uvedené v Kódexe schengenských hraníc. Konkrétne v čl. 4 a 5. V čl. 3 je ustanovené, že Kódex schengenských hraníc sa uplatňuje na každého, kto prekračuje vnútorné alebo vonkajšie hranice členských štátov, teda aj na občanov Európskeho hospodárskeho priestoru a Švajčiarska. V Kódexe schengenských hraníc je zároveň v čl. 7 ods. 6 uvedené, že „kontroly osôb, ktoré požívajú právo Spoločenstva na voľný pohyb sa vykonávajú v súlade so smernicou Rady 2004/38/ES“, upravujúcej voľný pohyb a pobyt občanov Únie a ich rodinných príslušníkov. 
Podľa čl. 5 Kódexu schengenských hraníc je cudzinec povinný preukázať finančné zabezpečenie svojho pobytu na území SR, pričom je v tomto predpise ustanovený aj všeobecný spôsob jeho výpočtu. Navrhuje sa, aby Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“) určilo konkrétnu sumu potrebnú na preukázanie finančného pobytu cudzinca na území Slovenskej republiky.
 Rozsah hraničnej kontroly je stanovený najmä v čl. 6 - 8 Kódexu schengenských hraníc. 
Navrhovanou zmenou sa odstraňuje duplicitná právna úprava. Rozsah hraničnej kontroly je stanovený najmä v čl. 6 - 8 Kódexu schengenských hraníc. 

K bodu 5 (§ 6)
Odopretie vstupu cudzincovi tretej krajiny upravuje čl. 13 a príloha V. Kódexu schengenských hraníc. Vypustením pôvodných odsekov 1, 2, 5 až 8 sa odstraňuje duplicitná právna úprava. Pôvodné odseky 3 a 4 je potrebné ponechať v zákone vzhľadom na ustanovenie čl. 27 smernice Rady 2004/38/ES, ktoré boli transponované do zákona pri ostatnej novele zákona. Kódexom schengenských hraníc nie sú ustanovenia uvedenej smernice dotknuté.

K bodu 6 (§ 7)
	Táto zmena sa navrhuje vzhľadom na zavedenie inštitútu doplnkovej ochrany v zákone o azyle.	

K bodu 7 (§ 7 ods. 1 a 2)
Navrhované ustanovenie rozširuje okruh osôb, ktorým sa neodoprie vstup na naše územie na všetkých cudzincov, ktorí majú povolený pobyt v Slovenskej repbulike. Ide napr. o prípady, ak cudzinci nemajú platný cestovný doklad alebo cestovný doklad alebo doklad o pobyte stratili alebo im bol odcudzený mimo územia SR. 
Z platnej judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že členský štát nie je oprávnený odmietnuť vstup a vrátiť cudzieho štátneho príslušníka, manžela občana členského štátu bez občianskeho preukazu, pasu pri pokuse o prekročenie hraníc, ak je schopný preukázať svoju identitu a nie je žiadny dôkaz o tom, že predstavuje nebezpečenstvo pre verejný záujem, bezpečnosť a zdravie (napr. rozsudok z 25. júla 2002 vo veci C – 459/99 Mouvement contre le recisme, l ántisémitisme et la xénophobie BL (MRAX) a État belge, Zb. 2004 I-7573).
Zmena v odseku 1 je legislatívno–technického charakteru.

K bodom 8 a 9 (§ 10 a 11)
Vypustením odsekov sa odstraňuje duplicitná právna úprava. Postup pri udeľovaní víz na hraničnom priechode je v zmysle článku 5 ods. 4 písm. b) podrobne upravený nariadením Rady (ES) č. 415/2003 z 27. februára. 2003 o udeľovaní víz na hraniciach vrátane udeľovania týchto víz námorníkom na ceste. 

K bodu 10 (§ 13 ods. 4)
Uvedenú formuláciu navrhujeme v zmysle rozhodnutia Rady č. 2004/17/EC, podľa ktorého je vyžadovanie zdravotného poistenia od žiadateľov o schengenské vízum obligatórne (okrem určitých výnimiek). Slovenská republika by mala uvedené nariadenie aplikovať od vstupu do Schengenu. Doplnenie uvedeného ustanovenia do zákona ešte pred vstupom Slovenskej republiky do Schengenu by umožnilo zastupiteľským úradom požadovať od žiadateľov o vízum (na základe rozhodnutia konzula) príslušné zdravotné poistenie, a tým by sa zaviedla aspoň čiastočne potrebná prax vo vízovom procese. Mnohé nové členské štáty EÚ už pristúpili k aplikácii uvedeného nariadenia ešte pred svojím vstupom do Schengenu.

K bodu 11 (§ 14 ods. 2)
Ide o legislatívno–technickú zmenu v súvislosti so zmenou v § 10, kde bola legislatívna skratka pôvodne zavedená.

K bodu 12 (§ 14 ods. 3)
Ide o legislatívno–technickú zmenu v súvislosti so zmenou v § 4, kde sa zaviedla legislatívna skratka „ministerstvo vnútra“.

K bodu 13 (§ 14 ods. 8)
Potreba uvedenej zmeny vyplynula z aplikačnej praxe, kedy sa cudzinci dožadujú uvedenia dôvodu, pre ktorý im nebolo udelené vízum. Vízum sa neudelí cudzincovi, ktorý predstavuje bezpečnostné riziko pre SR, preto nie je žiadúce mu uvádzať dôvody jeho neudelenia. Na udelenie víza nie je právny nárok.

K bodu 14 (§ 14a ods. 1 a 2)
Pri udeľovaní víza na hraničnom priechode policajný útvar postupuje podľa nariadenia Rady č. 415/2003, ktorým sa udeľovanie víz upravuje. V tejto súvislosti sa zavádza nový odkaz pod čiarou. Zároveň sa odstraňuje duplicitná právna úprava. 
Zavedenie odseku 2 je legislatívno-technickou zmenou súvisiacou s vložením            odseku 1. 

K bodu 15 (§ 17 ods. 3)
V navrhovanom ustanovení ide o legislatívno–technickú zmenu vzhľadom na zmenu v § 3 ods. 2, kde bola legislatívna skratka pôvodne zavedená. 

K bodom 16 a 17 (§ 17 ods. 4 a 5)
Navrhovanou zmenou sa ustanovuje, že v zákonom stanovených prípadoch, ak nepôjde o neprípustnú kumuláciu účelov pobytov, cudzinec nemusí podať novú žiadosť o udelenie povolenia na prechodný pobyt, ak chce vykonávať inú činnosť, než na akú mu bolo povolenie udelené.  
Navrhované ustanovenie explicitne stanovuje, že cudzinec s povolením na prechodný pobyt na akýkoľvek účel môže súčasne študovať, pričom nepôjde o neprípustnú kumuláciu účelov pobytov. Touto zmenou sa umožní cudzincovi s povoleným prechodným pobytom zvyšovať si vzdelanie, čo môže napomôcť jeho integrácii do našej spoločnosti.   

K bodu 18 [§ 18 písm. d)]
Navrhované ustanovenie je potrebné upraviť vzhľadom na zmenu v § 22, v ktorom sa účel prechodného pobytu mení z činnosti podľa osobitných programov na osobitnú činnosť.

K bodu 19 (§ 19 ods. 2)
Vypustením odseku 2 sa odstraňuje duplicita, nakoľko zákaz kumulácie účelov pobytov je upravený všeobecne v § 17 ods. 4 a nie je potrebné túto neprípustnosť zdôrazňovať pri každom účele pobytu osobitne. Zrušenie označenia odseku má legislatívno–technický charakter.

K bodu 20 (odkaz 9)
Navrhovanou zmenou sa Obchodný zákonník uvádza iba ako príklad osobitného predpisu, na základe ktorého môže cudzinec podnikať na území SR.

K bodu 21 (§ 20 ods. 3)
Vypustením odseku 3 sa odstraňuje duplicita, nakoľko zákaz kumulácie účelov pobytov je upravený všeobecne v § 17 ods. 4 a nie je potrebné túto neprípustnosť zdôrazňovať pri každom účele pobytu osobitne. 

K bodu 22 (§ 21 a 22)
Navrhovanou zmenou § 21 sa transponujú čl. 1, 12 a 17 smernice 2004/114/ES a zároveň sa zjednocuje prístup k rôznym druhom štúdia; za štúdium sa bude považovať akékoľvek štúdium na škole v Slovenskej republike.
Navrhovanou zmenou § 22 sa mení terminológia, pretože táto nezodpovedá obsahu ustanovenia. Ďalej sa rozširuje okruh činností, ktoré môže cudzinec vykonávať podľa tohto ustanovenia. Ide o stáž cudzinca v rámci jeho štúdia mimo územia Slovenskej republiky a činnosti vyplývajúce z programov vlády SR alebo z programov Európskeho hospodárskeho priestoru. Taktiež sa zavádza možnosť udeliť povolenie na prechodný pobyt na výkon športovej činnosti, nakoľko táto možnosť doteraz absentovala. Toto rozšírenie, ako i aplikačná prax, si vyžiadali sprehľadnenie jednotlivých osobitných činností.
V odseku 2 sa transponuje čl. 8 smernice 2005/71/ES.
Súčasne sa navrhuje, aby sa cudzinci, ktorí budú na území SR vykonávať tieto činnosti menej ako tri mesiace, mohli zdržiavať na našom území bez povolenia na prechodný pobyt v súlade s čl. 1 smernice 2005/71/ES.

K bodu 23 (§ 23 ods. 3)
Týmto ustanovením sa transponuje čl. 9 smernice 2005/71/ES, podľa ktorého sa povolenia na pobyt pre rodinných príslušníkov výskumných pracovníkov udeľujú na rovnakú dobu ako povolenia na pobyt pre výskumných pracovníkov.

K bodu 24 (§ 23 ods. 4)
Navrhovaným znením sa odstraňuje duplicita, nakoľko zákaz kumulácie účelov pobytov je upravený všeobecne v § 17 ods. 4 a nie je potrebné túto neprípustnosť zdôrazňovať pri každom účele pobytu osobitne. Ďalej sa pozitívne vymedzuje okruh cudzincov, ktorí  môžu po 12 mesiacoch nepretržitého prechodného pobytu podnikať alebo sa môžu zamestnať. Toto vymedzenie je jednoznačnejšie pre aplikačnú prax. Súčasne sa táto možnosť rozširuje aj na cudzincov, ktorí sú príbuznými v priamom vzostupnom rade azylanta mladšieho ako 18 rokov. 

K bodu 25 (§ 23a ods. 2)
Navrhovaným znením sa odstraňuje duplicita, nakoľko zákaz kumulácie účelov pobytov je upravený všeobecne v § 17 ods. 4 a nie je potrebné túto neprípustnosť zdôrazňovať pri každom účele pobytu osobitne. Zrušenie označenia odseku má legislatívno–technický charakter.

K bodu 26 (§ 24 ods. 1)
Uvedenú zmenu navrhujeme s cieľom upresniť znenie ustanovenia pre aplikačnú prax a odstrániť tvrdosť doterajšieho znenia zákona. Doterajšie skúsenosti a prax dosvedčujú, že v určitých prípadoch hodných osobitného zreteľa, by mala existovať výnimočná možnosť povoliť žiadateľovi o udelenie povolenia na prechodný pobyt, aby si žiadosť podal na inom zastupiteľskom úrade, t. j. v prípadoch, ak je akreditovaný zastupiteľský úrad značne vzdialený od štátu pobytu resp. štátu, ktorý vydal cestovný doklad žiadateľovi. 

K bodu 27 (§ 24 ods. 4)
Navrhovanou zmenou sa jednoznačne stanovuje okruh cudzincov, ktorí si počas povoleného pobytu môžu podať žiadosť o zmenu účelu pobytu aj na policajnom útvare. Novým ustanovením sa zlúčili odseky 4 a 6, nakoľko odsek 6 bol v rozpore s odsekom 4, ktorý ustanovil, že každý cudzinec s povolením na prechodný pobyt môže požiadať o zmenu účelu pobytu aj na policajnom útvare, pričom určil, v ktorom prípade to nie je možné. Odsek 6 však naviac čiastočne obmedzil túto možnosť pre cudzincov s povolením na prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny. 

K bodu 28 (§ 24 ods. 5)
Navrhovaným odsekom sa stanovuje lehota, v ktorej môžu určité kategórie cudzincov požiadať o zmenu účelu pobytu na policajnom útvare, ak majú udelené povolenie na prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny. Toto ustanovenie chráni napríklad cudzinca, ktorý ovdovie alebo jeho manželstvo zanikne iným spôsobom, pričom táto skutočnosť nie je automaticky dôvodom na zrušenie povolenia na pobyt.   

K bodu 29 (§ 24 ods. 7)
Ide o legislatívno–technickú zmenu v súvislosti so zmenou v bode 28.

K bodu 30 (§ 25 ods. 2)
Vzhľadom na techniku výroby dokladu o pobyte, kedy sa fotografia nelepí priamo na doklad, postačuje, aby cudzinec priložil k žiadosti o pobyt iba dve fotografie, pričom nie je podstatné, akým prístrojom boli vyhotovené.

K bodu 31 [§ 25 ods. 3 písm. b) a § 37 ods. 3 písm. b)]
Navrhovanou zmenou sa dáva do súladu vek cudzinca z hľadiska trestnoprávnej zodpovednosti s novým Trestným zákonom.
K bodu 32 [§ 25 ods. 3 písm. d)]
Navrhuje sa, aby cudzinec neprikladal doklad potvrdzujúci zdravotné poistenie na území SR k žiadosti o udelenie povolenia na prechodný pobyt. Tento návrh vyplýva z aplikačnej praxe, kedy cudzinec musel byť zdravotne poistený s platnosťou aj na území SR už v čase podania žiadosti, pričom nevedel, na akú dobu má poistenie uzavrieť vzhľadom na dĺžku rozhodovacieho procesu a na dĺžku povolenia na pobyt. 

K bodu 33 (§ 25 ods. 4 a 5)
Predmetné ustanovenie stanovuje jednotlivé doklady, ktorými cudzinec preukáže účel svojho pobytu na území SR. Potreba tohto ustanovenia vyplýva aj z aplikačnej praxe, nakoľko doklady potvrdzujúce účel pobytu zákon doposiaľ neuvádzal. Stanovením týchto dokladov sa zvyšuje právna istota cudzinca.
Cudzincovi sa stanovuje povinnosť odovzdať policajnému útvaru najneskôr do 30 dní od vstupu na územie SR alebo udelenia povolenia na prechodný pobyt doklad potvrdzujúci, že má zdravotné poistenie počas svojho pobytu na území SR a doklad, že netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie. Nesplnenie tejto povinnosti je dôvodom na zrušenie povolenia na pobyt. Výnimkou je cudzinec, ktorý plní na našom území služobné povinnosti ako súčasť civilných zložiek ozbrojených síl.

K bodu 34 (§ 25 ods. 6)
Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti so zmenou v bode 32.

K bodu 35 [§ 26 ods. 1 písm. a)  a § 39 ods. 1 písm. a)]
Navrhuje sa vypustiť možnosť policajného útvaru, aby pri rozhodovaní o žiadosti o udelenie povolenia na prechodný pobyt prihliadal na situáciu a vývoj na trhu práce. Policajný útvar nemá možnosť objektívne posúdiť tieto skutočnosti, ktorých posúdenie je v kompetencii iných orgánov. Zisťovanie týchto skutočností je v praxi neefektívne, narastá administratívne zaťaženie policajných útvarov i kompetentných orgánov, pričom vyžiadané stanoviská majú len informatívny a všeobecný charakter. Úlohou policajných útvarov je posudzovanie žiadostí o povolenie na pobyt najmä z bezpečnostného hľadiska.

K bodu 36 [§ 26 ods. 2 písm. h)]
Navrhuje sa zavedenie nového dôvodu na zamietnutie žiadosti o udelenie povolenia na prechodný pobyt, a to vo verejnom záujme. Policajný útvar pri rozhodovaní o žiadosti o udelenie povolenia na prechodný pobyt prihliada zo zákona aj na verejný záujem, pričom však v súčasnej dobe nemá možnosť zamietnuť žiadosť, ak pobyt cudzinca nie je vo verejnom záujme. Návrh vychádza z aplikačnej praxe. Ide o prípady, kedy cudzinec nepredstavuje z hľadiska bezpečnosti riziko pre Slovenskú republiku a napriek tomu jeho pobyt na našom území nie je žiadúci. Týmto návrhom sa umožní regulovať počty cudzincov z tretích štátov na určitom území aj na základe podkladov vyžiadaných napríklad od príslušných orgánov územnej samosprávy.  Verejným záujmom sa rozumie taký záujem, ktorý prináša majetkový prospech alebo iný prospech všetkým občanom alebo mnohým občanom.

K bodu 37 (§ 26 ods. 3)
Navrhované ustanovenie je v súlade s čl. 6 a 18 smernice 2004/114/ES a skracuje sa ním lehota na rozhodnutie o žiadosti o udelenie povolenia na prechodný pobyt na účel štúdia.

K bodu 38 (§ 27 ods. 2)
Navrhovaným ustanovením sa cudzinci s dlhodobým pobytom oslobodzujú od povinnosti prikladať k žiadosti o obnovenie povolenia na prechodný pobyt na účel podnikania niektoré náležitosti, nakoľko to smernica Rady 2003/109/ES o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom neumožňuje. Zároveň sa upravuje pojmológia v nadväznosti na legislatívne zmeny v oblasti sociálneho zabezpečenia.

K bodu 39 (§ 27 ods. 8)
Navrhovaným ustanovením sa cudzinci s dlhodobým pobytom oslobodzujú od povinnosti prikladať k žiadosti o obnovenie povolenia na prechodný pobyt na účel podnikania doklad potvrdzujúci, že zo zdaneného príjmu z podnikania sú schopní uživiť seba a svoju rodinu, nakoľko to smernica Rady 2003/109/ES o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom neumožňuje.

K bodu 40 [§ 28 písm. f) a g)]
Navrhovanou zmenou sa explicitne stanovuje, že povolenie na prechodný pobyt zaniká aj v prípade, ak policajný útvar rozhodol o žiadosti o zmenu účelu pobytu cudzinca, ktorý ovdovel, dosiahol plnoletosť alebo jeho manželstvo bolo rozvedené alebo ak bolo cudzincovi udelené povolenie na trvalý pobyt. Potreba zmeny vyplynula z aplikačnej praxe.

K bodu 41 [§ 29 ods. 1 písm. c)]
Navrhuje sa doplniť nový dôvod zrušenia povolenia na prechodný pobyt v súvislosti so zmenou v bode 33, kedy cudzinec neodovzdá policajnému útvaru v stanovenej lehote doklad potvrdzujúci, že má zdravotné poistenie počas pobytu na území SR a doklad potvrdzujúci, že netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie.	

K bodu 42 [§ 29 ods. 1 písm. d)]
Zmena sa navrhuje v súvislosti so zmenou v bode 73, kedy cudzinec nežiada policajný útvar o súhlas, aby sa mohol zdržiavať viac ako 180 dní mimo územia SR, iba to písomne oznámi.
	
K bodu 43 (§ 35 ods. 1 a 2)
Navrhovaným ustanovením sa dopĺňa podmienka pre udelenie povolenia na trvalý pobyt dieťaťu mladšiemu ako 18 rokov, ktoré bolo zverené do osobnej starostlivosti cudzinca s povolením na trvalý pobyt. Ustanovenie sa zosúlaďuje s obdobným ustanovením § 23 ods. 2, kedy je možné udeliť povolenie na prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny cudzincovi mladšiemu ako 18 rokov, ak so zlúčením súhlasí aj rodič, ktorému dieťa nebolo zverené do osobnej starostlivosti, avšak má právo stretávať sa s dieťaťom.

K bodu 44 (§ 36)
Navrhovaným ustanovením sa rozširuje povinnosť vydať žiadateľovi v deň podania žiadosti potvrdenie o jej prijatí aj na zastupiteľský úrad. Zvyšuje sa tým právna istota cudzinca, ktorý si podal žiadosť na zastupiteľskom úrade.

K bodu 45 [§ 37 ods. 2, § 38a ods. 3, § 45 ods. 2 písm. c) a § 45b ods. 3 písm. a)]
	Ide o zmenu v súvislosti so zmenou v bode 30.

K bodu 46 [§ 37 ods. 3 písm. a)]
	Navrhovaným ustanovením sa nahrádza doklad potvrdzujúci účel pobytu za doklad, ktorým cudzinec preukáže skutočnosti, na základe ktorých žiada o udelenie prvého povolenia na trvalý pobyt. V § 35 nie sú stanovené účely trvalého pobytu, ale podmienky, za ktorých je možné udeliť prvé povolenie na trvalý pobyt. 
	
K bodu 47 [§ 37 ods. 3 písm. d)]
	 Navrhuje sa dať do súladu udeľovanie povolenia na trvalý pobyt s udeľovaním povolenia na prechodný pobyt pre deti mladšie ako 18 rokov, ktoré sú zverené do osobnej starostlivosti cudzinca s povolením na pobyt (viď odôvodnenie k bodu 43).

K bodu 48 (§ 37 ods. 4)
	Navrhuje sa, aby cudzinec neprikladal doklad potvrdzujúci zdravotné poistenie na území SR k žiadosti o udelenie povolenia na trvalý pobyt. Tento návrh vyplýva z aplikačnej praxe, kedy cudzinec musel byť zdravotne poistený s platnosťou aj na území SR už v čase podania žiadosti, pričom nevedel, na akú dobu má poistenie uzavrieť vzhľadom na dĺžku rozhodovacieho procesu. Z národnej legislatívy vyplýva, že cudzinci s trvalým pobytom sú povinne zdravotne poistení na území SR. Cudzincovi sa stanovuje povinnosť odovzdať policajnému útvaru najneskôr do 30 dní od vstupu na územie SR alebo udelenia povolenia na trvalý pobyt doklad potvrdzujúci, že má zdravotné poistenie počas svojho pobytu na území SR a doklad potvrdzujúci, že netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie. Nesplnenie tejto povinnosti je dôvodom na zrušenie povolenia na pobyt. 

K bodu 49 [§ 38 ods. 1 písm. b)]
	Navrhované ustanovenie jednoznačne vymedzuje okruh osôb, ktorým je možné udeliť ďalšie povolenie na trvalý pobyt. Potreba vyplynula z  požiadaviek aplikačnej praxe, kedy dochádzalo k nepresnému výkladu zo strany cudzincov, ktorí sa domáhali udelenia povolenia na trvalý pobyt, aj keď nespĺňali zákonné podmienky. Taktiež sa navrhuje udeliť ďalšie povolenie dieťaťu mladšiemu ako 18 rokov, ak jeho rodič má ďalšie povolenie na trvalý pobyt, to znamená pobyt na dobu neobmedzenú. V praxi sa vyskytujú prípady, kedy rodič má pobyt na dobu neobmedzenú a dieťa nespĺňa podmienky na udelenie takéhoto pobytu, pričom je nelogické, aby dieťa malo iný pobyt ako rodič.

K bodu 50 [§ 38 ods. 1 písm. c)]
Ide o legislatívno-technickú zmenu súvisiacu na zmenu v bode 56.

K bodu 51 [§ 38 ods. 2 písm. c)]
	Zmena sa navrhuje v súvislosti so zmenou v bode 73, kedy cudzinec nežiada policajný útvar o súhlas, aby sa mohol zdržiavať viac ako 180 dní mimo územia SR, iba to písomne oznámi.

K bodu 52 [§ 38a ods. 4 písm. a)]
	Navrhované ustanovenie súvisí so zmenou v bode 46. Cudzinec, ktorý žiada o udelenie ďalšieho povolenia už nebude prikladať k žiadosti doklad o účele pobytu, keďže ho nebude prikladať ani k žiadosti o udelenie prvého povolenia.

K bodu 53 [§ 38a ods. 4 písm. a)]
Ide o legislatívno-technickú zmenu nadväzujúcu na zmenu v bode 48.

K bodu 54 [§ 39 ods. 1 písm. b)]
	Pri udeľovaní povolenia na trvalý pobyt je dĺžka pobytu jednoznačne stanovená zákonom, preto slová „predpokladaného pobytu“ nemajú v tomto ustanovení opodstatnenie.

K bodu 55 (§ 40)
V súvislosti s neustále narastajúcou hrozbou medzinárodného terorizmu navrhujeme prijať do právneho poriadku ustanovenie, ktoré umožní získať trvalý pobyt osobám disponujúcim dôležitými informáciami, ktoré môžu výraznou mierou prispieť k odvráteniu možného ohrozenia bezpečnosti Slovenskej republiky a jej občanov.

K bodu 56 [§ 42 ods. 1 písm. b)]
	Navrhuje sa doplniť nový dôvod zrušenia povolenia na trvalý pobyt v súvislosti so zmenou v bode 48, kedy cudzinec neodovzdá policajnému útvaru v stanovenej lehote doklad potvrdzujúci, že má zdravotné poistenie počas pobytu na území SR a doklad potvrdzujúci, že netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie.		

K bodu 57 [§ 42 ods. 1 písm. c)]
	Zmena sa navrhuje v súvislosti so zmenou v bode 73, kedy cudzinec nežiada policajný útvar o súhlas, aby sa mohol zdržiavať viac ako 180 dní mimo územia SR, iba to písomne oznámi.

K bodu 58 [§ 43 ods. 1 písm. c)]
	Navrhované ustanovenie je v súlade so zmenou v bode 85, kde sa „dôvod zaistenia“ nahrádza „účelom zaistenia“.

K bodu 59 [§ 43 ods. 1 písm. e) a f)] 
	Navrhovaným ustanovením sa rozširuje, v súlade s čl. 3 ods. 1 smernice 2004/81/ES, okruh cudzincov, ktorým policajný útvar udelí povolenie na tolerovaný pobyt na území Slovenskej republiky. Zároveň ustanovuje povinnosť orgánu činnému v trestnom konaní alebo osobe poverenej ministerstvom vnútra - napr. národný koordinátor na boj proti obchodovaniu s ľuďmi - aby oboznámil cudzinca s možnosťou a podmienkami udelenia tolerovaného pobytu, ako aj s právami a povinnosťami z toho vyplývajúcimi.
	Navrhuje sa doplniť ďalší dôvod na udelenie povolenia na tolerovaný pobyt v súlade s čl. 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, podľa ktorého má každý právo na rešpektovanie svojho súkromného a rodinného života, pričom štátne orgány môžu do tohto zasahovať v súlade so zákonom v stanovených prípadoch. Vychádzajúc z tohto ustanovenia sa navrhuje, aby cudzinec, ktorý má na území SR dieťa alebo životného partnera a nespĺňa podmienky na udelenie povolenia na pobyt, mohol požiadať o udelenie povolenia na tolerovaný pobyt, kedy sa jeho pobyt na území SR bude tolerovať v záujme rešpektovania jeho súkromného a rodinného života. 

K bodu 60 (§ 43 ods. 2)
	Navrhovaná zmena súvisí so zmenou v bode 3. Stanovuje sa dĺžka tolerovaného pobytu na území Slovenskej republiky najviac na 90 dní v  prípade, ak cudzinec požiada o dobrovoľný návrat. Táto lehota je zároveň lehotou, v ktorej sa má zrealizovať dobrovoľný návrat cudzinca do krajiny pôvodu alebo posledného bydliska. Za tolerovaný pobyt sa však nebude považovať pobyt cudzinca, ktorý je na území Slovenskej republiky zaistený, i keď požiadal o dobrovoľný návrat a taktiež cudzinca, ktorý je oprávnený sa zdržiavať na našom území na základe zákona o azyle.

K bodu 61 (§ 43 ods. 3)
	Navrhovaná zmena súvisí s bodom 63, kde sa zavádzajú určité špecifiká pri udeľovaní tolerovaného pobytu cudzincovi z dôvodu, že je obeťou trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi oproti všeobecnej úprave udeľovania tolerovaného pobytu.

K bodu 62 (§ 43 ods. 5)
	Navrhuje sa, aby cudzinec, ktorému bolo udelené povolenie na tolerovaný pobyt z dôvodu rešpektovania jeho súkromného a rodinného života, mohol vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu, a tým sa mohol podieľať na starostlivosti o rodinu.
	Taktiež sa navrhuje možnosť vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu cudzincovi, ktorému bolo predĺžené povolenie na tolerovaný pobyt na území Slovenskej republiky na viac ako 40 dní z dôvodu, že je obeťou trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi.

K bodu 63 (§ 43 ods. 7 až 10)
	Navrhuje sa doplniť odsek 7, v ktorom sa určuje podmienka udelenia povolenia na tolerovaný pobyt obeti trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi v súlade so smernicou 2004/81/ES. Udelenie povolenia na 40 dní je doba, počas ktorej cudzinec môže zvážiť, či chce spolupracovať s orgánmi činnými v trestnom konaní.
	Odsek 8 stanovuje podmienky, za ktorých policajný útvar predĺži povolenie na tolerovaný pobyt a naopak, kedy povolenie na pobyt nepredĺži. Podmienky sú v súlade so  smernicou 2004/81/ES.
	Odsek 9 stanovuje ministerstvu vnútra povinnosť v súlade so smernicou 2004/81/ES (čl. 7 ods. 1) zabezpečiť cudzincovi, ktorý je obeťou trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi, ubytovanie, ak si ho nemôže zabezpečiť sám.
	V odseku 10 sa navrhuje, aby orgán činný v trestnom konaní alebo osoba poverená ministerstvom vnútra informoval cudzinca o prípadných programoch alebo projektoch, ktoré by cudzincovi umožnili ľahší návrat do normálneho života.

K bodu 64 (§ 44 ods. 2)
	Navrhovaná zmena súvisí so zmenou v bode 59. Policajný útvar môže zrušiť tolerovaný pobyt aj v prípade, ak cudzinec, ktorému bolo udelené povolenie na tolerovaný pobyt z dôvodu rešpektovania jeho súkromného a rodinného života ohrozuje verejný poriadok alebo bezpečnosť štátu.

K bodu 65 (§ 44 ods. 3)
	Navrhujú sa podmienky na zrušenie povolenia na tolerovaný pobyt cudzincovi, ktorý je obeťou trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi v súlade s čl. 14 smernice 2004/81/ES.

K bodu 66 [§ 45 ods. 2 písm. c)]
	Navrhované ustanovenie sa dáva do súladu s bodom 32, kde sa konkretizujú požiadavky na fotografie.

K bodom 67 a 68 (§ 45b ods. 3 a 4)
	Určuje sa miesto podania žiadosti o udelenie prvého povolenia pre zvýhodneného cudzinca. Zmena vyplynula z potrieb aplikačnej praxe, nakoľko na túto kategóriu cudzincov sa vzťahujú osobitné ustanovenia a miesto podania žiadosti nebolo určené.
	Z rovnakého dôvodu sa navrhuje lehota, v ktorej policajný útvar o žiadosti zvýhodneného cudzinca rozhodne.

K bodu 69 (§ 46 ods. 2)	
          V súlade so smernicou 2005/71/ES sa navrhuje povinnosť policajnému útvaru uviesť v doklade o pobyte vystaveného pre štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému bolo udelené povolenie na prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti na vykonávanie výskumnej alebo vedeckej činnosti názov „výskumný pracovník“.

K bodu 70 (§ 46 ods. 4)
	Navrhuje sa, že policajný útvar bude aj cudzincovi, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, vydávať doklad o pobyte podľa zákona o azyle.

K bodu 71 (§ 46 ods. 8)
	Navrhuje sa, aby cudzinci s povolením na trvalý pobyt nemuseli žiadať o vystavenie dokladu o pobyte pred dovŕšením 15. roku veku, ale aby sa im doklad o pobyte vydával automaticky po udelení povolenia. Potreba vychádza z aplikačnej praxe, kedy cudzinec mladší ako 15 rokov, ktorý má vlastný cestovný doklad, nemohol pri vstupe na územie SR deklarovať, že má udelené povolenie na trvalý pobyt, nakoľko sa tejto kategórii cudzincov doklad o pobyte nevydával.   
	Uvádza sa, aké údaje obsahuje doklad o pobyte.	

K bodu 72 (§ 46 ods. 9)
	Zmenou sa vyňali z povinnosti požiadať o vydanie nového dokladu o pobyte 60 dní pred skončením jeho platnosti cudzinci, ktorým bol udelený azyl alebo ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana. Takíto cudzinci nemajú povinnosť požiadať o vydanie dokladu o pobyte, tento doklad im vystaví policajný útvar priamo na základe zákona o azyle.

K bodom 73 až 76(§ 47 ods. 1 a 2)
Ide o transpozíciu čl. 25 ods. 2 smernice 2004/83/ES na základe, ktorej sa rozširuje okruh osôb, ktorým príslušný policajný útvar môže vydať cudzinecký pas o cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana. Cudzinecký pas vydaný takejto osobe  bude však slúžiť ako cestovný doklad oprávňujúci cudzinca nielen na vycestovanie z územia Slovenskej republiky, ale aj na jeho návrat.

K bodu 77 [§ 49 ods. 1 písm. a)]
	Navrhovaným ustanovením sa odníma možnosť policajnému útvaru udeľovať cudzincovi súhlas, aby sa mohol viac ako 180 dní nepretržite zdržiavať mimo územia SR, nakoľko policajný útvar nemôže obmedziť slobodu pohybu cudzinca bez zákonných dôvodov.  Z hľadiska aplikačnej praxe nemá udeľovanie súhlasu policajným útvarom žiadne opodstatnenie. Cudzincovi však ostáva povinnosť túto skutočnosť písomne ohlásiť, nakoľko nepretržitosť jeho pobytu sa posudzuje napríklad pri rozhodovaní o žiadosti o ďalšie povolenie na trvalý pobyt.  	

K bodu 78 [§ 49 ods. 1 písm. c)]
	Navrhovaná zmena vyplýva z aplikačnej praxe. Podľa súčasnej právnej úpravy cudzinec je povinný preukázať na požiadanie policajta totožnosť a oprávnenosť pobytu cestovným dokladom alebo povolením na pobyt v prípade, ak nie je držiteľom cestovného dokladu. Cudzincovi s udeleným tolerovaným pobytom sa nevystavuje doklad o pobyte a  v prípade, ak nie je držiteľom cestovného dokladu, preukazuje svoju totožnosť a oprávnenosť pobytu na našom území cudzineckým pasom vydaným Slovenskou republikou. Ďalšou zmenou je zosúladenie súčasnej právnej úpravy s týmto ustanovením, nakoľko „povolenie na pobyt“ sa nahradilo „dokladom o pobyte“.

K bodu 79 [§ 49 ods. 1 písm. j)]
	Ide o legislatívno-technickú zmenu nadväzujúcu na zmenu v bode 22.

K bodu 80 [§ 49 ods. 1 písm. p)]
	Zároveň sa explicitne uvádza povinnosť cudzinca vycestovať z územia SR v posledný deň povoleného pobytu, ak nepožiadal o jeho obnovenie alebo o ďalšie povolenie na trvalý pobyt. Táto zmena vychádza z potrieb aplikačnej praxe, kedy cudzinec, ktorý potrebuje na vstup na územie SR vízum, zostával po uplynutí povoleného pobytu na našom území nelegálne. 

K bodu 81 (§ 51 ods. 1)
	Zmena je legislatívno-technického charakteru a vyplýva zo zmeny uvedenej v bode 4.

K bodu 82 [§ 51 ods. 2 písm. a)]
	Zmena je legislatívno-technického charakteru a vyplýva zo zmeny uvedenej v bode 5.

K bodom 83 a 84 (§ 57 ods. 3 a 4)
	Súčasná právna úprava vylučuje odkladný účinok proti rozhodnutiu o administratívnom vyhostení len v prípade cudzinca, ktorý bez oprávnenia vstúpi alebo sa bez oprávnenia zdržiava na území Slovenskej republiky s výnimkou cudzinca, ktorému bola zamietnutá žiadosť o udelenie azylu podľa zákona o azyle. Navrhovanou zmenou sa vylučuje odkladný účinok podaného odvolania proti rozhodnutiu o administratívnom vyhostení u všetkých dôvodov administratívneho vyhostenia s výnimkou cudzinca, ktorého konanie o udelenie azylu sa neskončilo udelením azylu alebo poskytnutím doplnkovej ochrany, čím sa súčasne rozširuje kategória týchto cudzincov o cudzincov, ktorí požiadali o poskytnutie doplnkovej ochrany podľa zákona o azyle.
            Potreba uvedenej zmeny vyplynula z aplikačnej praxe, kedy administratívne vyhostení cudzinci vo väčšine prípadov zneužívajú možnosť podať odvolanie, ktoré má odkladný účinok, k predĺženiu svojho pobytu na našom území. Vylúčenie odkladného účinku neodníma cudzincovi možnosť podať odvolanie, ktoré môže podať mimo územia Slovenskej republiky, nakoľko v rozhodnutí o administratívnom vyhostení je stanovená povinnosť vycestovať z nášho územia.
	Zmena v odseku 4 súvisí s predchádzajúcou zmenou; cudzinec bude musieť vycestovať z nášho územia v lehote, ktorá začne plynúť vydaním rozhodnutia o administratívnom vyhostení, nie nadobudnutím právoplatnosti, čím sa nežiadúci pobyt cudzinca na území SR maximálne skráti. U cudzinca, ktorého konanie o udelenie azylu sa neskončilo udelením azylu alebo poskytnutím doplnkovej ochrany a jedným z dôvodov administratívneho vyhostenia je dôvod podľa odseku 1 písm. c) prvého bodu, začína lehota na vycestovanie plynúť až nadobudnutím právoplatnosti rozhodnutia o administratívnom vyhostení. Cudzincovi, ktorý je zaistený a umiestnený do zariadenia, policajný útvar nebude stanovovať lehotu na vycestovanie odo dňa vydania rozhodnutia, nakoľko obmedzením jeho osobnej slobody sa mu znemožní splniť povinnosť vycestovať. Preto sa navrhuje, aby cudzinec, ktorý bol zaistený a bol prepustený z útvaru policajného zaistenia pre cudzincov pred realizáciou administratívneho vyhostenia, musel vycestovať z územia SR v lehote do 30 dní od jeho prepustenia. 

K bodu 85 (§ 57 ods. 6)
	Navrhovanou zmenou sa dopĺňajú ďalšie dôvody na vyradenie cudzinca z evidencie nežiaducich osôb. Doplnenie týchto dôvodov vychádza z nového Trestného zákona (ktorý umožňuje na rozdiel od predchádzajúcej právnej úpravy uložiť trest vyhostenia na dobu určitú v rozpätí jeden až pätnásť rokov), ako aj z potrieb aplikačnej praxe (udelenie štátneho občianstva SR, smrť). Súčasná právna úprava stanovuje dôvody vyradenia cudzinca z evidencie nežiadúcich osôb, ale nestanovuje maximálnu dobu jeho zaradenia. Spisový materiál vyhosteného cudzinca sa fyzicky skartuje po 80-tom roku jeho veku, avšak údaje zavedené do informačného systému PZ sa nevyraďovali, čím dochádzalo k zahlcovaniu systému nadbytočnými údajmi. Navyše, cudzinec sa v tomto veku už nepovažuje za nebezpečenstvo pre SR.

K bodu 86 (§ 57 ods. 9)
	V súlade s čl. 8 ods. 2 smernice 2004/81/ES sa rozširuje okruh cudzincov, ktorých je možné administratívne vyhostiť len z vážnych dôvodov ohrozenia bezpečnosti štátu alebo verejného poriadku.

K bodu 87 [§ 57 ods. 11 písm. d)]
	V súlade s čl. 6 ods. 2 smernice 2004/81/ES sa rozširuje okruh cudzincov, ktorých nie je možné administratívne vyhostiť z územia Slovenskej republiky. Ide o cudzincov, ktorým bola poskytnutá doba na premyslenie, počas ktorej sa môžu rozhodnúť, či budú spolupracovať s príslušnými orgánmi.

K bodu 88 (§ 59 ods. 4)
	Navrhovaná zmena čiastočne súvisí so zmenou v bode 3, kde sa navrhuje rozšíriť okruh cudzincov, u ktorých je možné realizovať dobrovoľný návrat do krajiny ich pôvodu alebo do krajiny posledného bydliska aj o cudzincov, ktorým bolo vydané rozhodnutie o administratívnom vyhostení z územia Slovenskej republiky a ktorí požiadali o dobrovoľný návrat pred výkonom rozhodnutia. Ak sa dobrovoľný návrat nezrealizuje do 90 dní od podania žiadosti o dobrovoľný návrat, policajný útvar vykoná rozhodnutie o administratívnom vyhostení.
	Rozdelením ustanovenia na jednotlivé písmená sa dôvody na nevykonanie administratívneho vyhostenia sprehľadnili. 

K bodu 89 (§ 62 ods. 1)
	Navrhovaná zmena vychádza z potrieb aplikačnej praxe. Súčasná právna úprava stanovuje dôvody, kedy môže policajný útvar zaistiť cudzinca, avšak neuvádza účel zaistenia. 	Dôvody zaistenia v doterajšej právnej úprave uvedené v písmenách a), b), d) a e) sú duplicitné a navrhovanou zmenou sa ich duplicita vylučuje. Napríklad, ak cudzinec neoprávnene vstúpi na územie Slovenskej republiky alebo sa tu neoprávnene zdržiava alebo sa pokúsil z územia Slovenskej republiky neoprávnene vstúpiť na územie susedného štátu, je to vždy dôvod na jeho administratívne vyhostenie. To znamená, že zaistenie cudzinca na účel jeho administratívneho vyhostenia subsumuje aj spomenuté dôvody. 
	Z aplikačnej praxe vyplynulo, že i keď existuje dôvod na zaistenie, toto nie je vždy účelné, napríklad u cudzinca môže byť už v čase jeho zaistenia zrejmé, že pobyt cudzinca v zariadení by bol vzhľadom na nemožnosť jeho administratívneho vyhostenia z objektívnych dôvodov neefektívny. Novonavrhovaným ustanovením odseku 1 sa vypúšťa možnosť policajného útvaru zaistiť cudzinca, ktorý požiadal o udelenie azylu po tom, čo mu bol uložený trest vyhostenia príslušným súdom alebo bol administratívne vyhostený z územia Slovenskej republiky; pobyt tohto cudzinca na území Slovenskej republiky sa počas azylového konania považuje za oprávnený v zmysle zákona o azyle.
	Navrhovanou zmenou sa odkaz pod čiarou uvádza iba ako príklad osobitného predpisu. 

K bodu 90 (§ 62 ods. 2)
	Navrhuje sa, aby cudzinec, ktorý je zaistený a požiadal o dobrovoľný návrat, nebol prepustený z útvaru policajného zaistenia pre cudzincov, nakoľko by mohlo dochádzať k zneužívaniu možnosti požiadať o dobrovoľný návrat na to, aby sa cudzinec dostal na slobodu, a tým mimo dosah policajného útvaru. Podanie vyhlásenia podľa zákona o azyle nie je dôvodom na prepustenie zaisteného cudzinca nech je urobené kdekoľvek, nielen v zariadení.

 K bodom 91 a 92 [§ 63 písm. e) a f)]
	Navrhovaná zmena vychádza z potrieb aplikačnej praxe. Podľa súčasnej právnej úpravy je policajný útvar povinný skúmať, či trvajú dôvody zaistenia a prepustiť cudzinca, ak dôvody zaistenia zanikol. Dôvody zaistenia však zaniknúť nemôžu. Zaniknúť môže iba účel, na ktorý bol cudzinec zaistený. 
	Navrhovaná zmena súvisí so zmenou v bode 89.

K bodu 93 [§ 76 ods. 1 písm. d)
	Zmena umožní sankcionovať cudzinca, ktorý vstúpi na územie Slovenskej republiky na základe udeleného tranzitného víza a neuskutoční prejazd cez územie Slovenskej republiky v súlade s § 10 ods. 1.

K bodu 94 [§ 76 ods. 1 písm. e)]
	Uvedené ustanovenie sa navrhuje zmeniť v súvislosti s vypustením niektorých ustanovení, ktoré platné znenie § 76 ods. 1 písm. e) obsahuje.

K bodu 95 (§ 78)
Navrhuje sa do tohto ustanovenia doplniť aj odkaz na Kódex schengenských hraníc, pretože sú v tomto predpise upravené aj niektoré procesné postupy.

K bodu 96 (§ 80 ods. 10 a 11)
	Navrhovanou zmenou sa umožňuje policajnému útvaru pri rozhodovaní o žiadosti o udelenie povolenia na pobyt vyžiadať od príslušných orgánov štátu, v ktorom má alebo mal cudzinec údaje o jeho predchádzajúcom pobyte. Zároveň sa stanovuje povinnosť policajnému útvaru na požiadanie orgánov iného štátu EHP informácie o pobyte cudzinca na území SR. Zmena je v súlade s čl. 8 smernice 2004/114/ES.  
	Ďalšia zmena sa navrhuje v súlade s požiadavkou Slovenskej informačnej služby, kedy policajný útvar v rámci konania o žiadosti o udelenie povolenia na pobyt je povinný požiadať SIS o vyjadrenie k žiadosti. SIS zašle policajnému útvaru vyjadrenie do 10 dní.  

K bodu 97 (§ 81c)
	Doplnenie prechodného ustanovenia je potrebné z dôvodu zmeny povolenia na prechodný pobyt na účel činnosti podľa osobitných programov na povolenie na prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti.

K bodu 98 (Príloha č. 2 body 7-9)
	Dopĺňa sa Zoznam preberaných právnych aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie o smernice Rady, ktoré boli transponované do návrhu.

Čl. II

K bodu 1	
	Navrhuje sa zvýšenie správneho poplatku za vydanie dokladu o pobyte cudzincovi na úroveň správneho poplatku za vydanie občianskeho preukazu občanovi Slovenskej republiky.

K bodu 2 
Navrhovaná zmena je potrebná z dôvodu zmeny povolenia na prechodný pobyt na účel osobitných programov na povolenie na prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti.

K bodu 3
	Navrhuje sa oslobodenie od správneho poplatku pre cudzincov, ktorí požiadali o udelenie povolenia na trvalý pobyt podľa § 35 ods. 1 písm. a) a § 45b. Uvedeným návrhom sa dáva do súladu vyberanie správnych poplatkov na policajných útvaroch a zastupiteľských úradoch. 

K bodu 4
	Navrhovanou zmenou sa vyrovnáva súčasný nevyvážený stav, keď sú za vecne rovnaké úkony (žiadosť o vydanie cestovného pasu atď.) vyberané rozdielne poplatky, paradoxne nižšie v zahraničí. Výška poplatkov sa stanovila rovnako ako v zákone č. 653/2004 Z. z.

Čl. III

K bodu 1
Upravuje sa povinnosť zamestnávateľa vo vzťahu k zamestnávaniu cudzincov odkazom na podmienky ustanovené v § 21 ods. 1 zákona o službách zamestnanosti.

K bodu 2
	Navrhovanou zmenou sa rozširuje okruh osôb, ktoré môžu vstúpiť na trh práce, pričom im bude udeľované povolenie na zamestnanie bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce. Doplnenie cudzincov, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana je v súlade so smernicou Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany. Zmena v prípade obetí trestného činu súvisiaceho s nezákonným obchodovaním s ľuďmi je v súlade so smernicou 2004/81/ES.

K bodom 3 a 5
Ustanovením § 22 ods. 7 písm. c) sa transponuje čl. 17 ods. 2 smernice 2004/114/ES, v ktorom je určené koľko hodín môže byť cudzinec popri štúdiu zamestnaný a zároveň sa zo zákona o službách zamestnanosti vypúšťajú cudzinci s udeleným povolením na prechodný pobyt na účel činnosti podľa osobitných programov.

K bodu 4
Umožňuje sa vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu žiadateľom o azyl, o ktorých žiadosti sa nerozhodlo do jedného roka bez povolenia na zamestnanie.

K bodu 6
	Prechodné ustanovenie je potrebné z dôvodu vyňatia cudzincov s udeleným povolením na prechodný pobyt na účel činnosti podľa osobitných programov zo zákona o službách zamestnanosti.

 Čl. IV
	
Navrhuje sa, aby za zaisteného cudzinca podal prihlášku do zdravotnej poisťovne policajný útvar, ktorý cudzinca zaistil. Dôvodom je skutočnosť, že podľa súčasnej právnej úpravy by mal prihlášku podať cudzinec osobne, čo nie je možné, nakoľko zaistením je obmedzená jeho sloboda pohybu a cudzinec je umiestnený v útvare policajného zaistenia. Ďalším faktorom, ktorý znemožňuje splnenie uvedenej prihlasovacej povinnosti je napríklad jazyková bariéra, neochota cudzincov komunikovať a spolupracovať s príslušnými orgánmi pri zisťovaní ich totožnosti.  
	Navrhuje sa lehota, v ktorej má policajný útvar prihlášku do zdravotnej poisťovne podať na 24 hodín od jeho zaistenia, pretože doba zaistenia sa nedá predpokladať. Podľa súčasnej právnej úpravy je cudzinec povinný osobne podať prihlášku do 8 dní od zaistenia, pričom cudzinec môže byť prepustený z útvaru policajného zaistenia už na druhý deň po zaistení a poisťovňa by nemala komu doručiť preukaz. 

Čl. V
	
Navrhuje sa účinnosť zákona na 1. január 2007.