INFORMÁCIA O AKTUALIZÁCII  NÁRODNÉHO  PROGRAMU PODPORY ZDRAVIA  VRÁTANE VYSLEDKOV  O ZDRAVOTNOM UVEDOMENÍ OBYVATEĽSTVA

Úvod

Význam dlhodobého programu zlepšovania zdravotného stavu obyvateľstva SR  „Zdravie pre všetkých v 21. storočí“  je v tom, že predstavuje model komplexnej prevencie a starostlivosti o zdravie a jeho rozvoj, vypracovaný podľa aktuálnych potrieb medicínskych odborov zahrňujúci zdravotnú politiku štátu.
Dosiahnuté výsledky prevencie  zahrnuté v  projektoch a programoch Národného programu podpory zdravia boli  v uplynulom období analyzované a predložené v   roku  2004 na rokovanie vlády SR a NR SR. Pozitívny výsledok realizácie preventívnych programov podpory zdravia vyplýva zo Správy o zdravotnom stave obyvateľov SR.  1)
Prehľad údajov  zo správy  z roku 2004 uvádzame v nasledujúcom texte.
V štruktúre úmrtnosti podľa príčin  smrti nenastali v populácii SR výrazné zmeny. Päť najčastejších príčin smrti, t.j. kardiovaskulárne ochorenia, onkologické ochorenia, ochorenia z externých príčin (poranenia, otravy, vraždy, samovraždy a pod.), choroby dýchacej sústavy a ochorenia tráviacej sústavy mali za následok 95 % všetkých úmrtí. Kvantitatívne najvýznamnejšou príčinou smrti sú ochorenia kardiovaskulárneho systému a zhubné nádory. Trendy zmien úmrtnosti v SR sú do určitej miery podobné ako v Európskej únii.
Stredná dĺžka  života u mužskej populácie SR dosahuje pomerne nízke hodnoty, oveľa nižšie ako v krajinách západnej Európy, a to i napriek tomu, že za posledných 15 rokov zaznamenávame  predĺženie SDŽ mužov o 3 roky. Stredná dĺžka života pri narodení    je v SR u mužov 70 rokov a v EÚ 75,5 rokov, u žien v SR 78 rokov a v EÚ 82 rokov.
Predčasná úmrtnosť pre vekovú skupinu 0 - 64 rokov bola pre Slovenskú republiku  vyššia ako v krajinách EÚ. U mužskej populácií dosiahla predčasná úmrtnosť  takmer dvojnásobok ako je priemer pre mužskú populáciu v  EÚ. Najväčší podiel na vyššej predčasnej úmrtnosti  majú kardiovaskulárne ochorenia, onkologické ochorenia a úmrtia pre externé príčiny (úrazy).
Trend vývoja úmrtnosti na  kardiovaskulárne ochorenia má v  celej slovenskej populácii  stagnujúci charakter. (graf č. 1) 2)   Dochádza k poklesu výskytu infarktu myokardu pre všetky vekové skupiny hlavne u mužov v  produktívnom veku. Úmrtnosť na choroby obehovej sústavy mužov i žien vo veku nad 65 rokov je najvyššia v južných, prípadne juhovýchodných okresoch SR. Týka sa to tak cievnych ochorení mozgu, ako aj ischemickej choroby srdca a infarktu myokardu. 
Vývoj vekovo-špecifickej úmrtnosti na CHOS sa v celej populácii počas troch desaťročí prakticky nezmenil. Pri úmrtnosti na ICHS bol v poslednom desaťročí vzostup iba 75 - a viacročných mužov i žien, ktorý treba viac pripísať  zmene kódovaniu ICHS v 80. rokoch v prospech aterosklerózy I70.  Vo vekovo-špecifickej úmrtnosti na CCHM bolo v poslednom desaťročí zaznamenané zlepšenie (i keď minimálne) vo všetkých vekových kategóriách, evidentnejšie u mužov.
Národný onkologický register nezaznamenal v porovnaní s predošlým obdobím podstatnejšie zmeny v štruktúre alebo časových trendoch vývoja jednotlivých lokalizácií a typov zhubných nádorov. U mužov pretrvávajú na prvom mieste nádory priedušnice, priedušiek a pľúc (15,9%), nemelanómové nádory kože (14,7%), nádory kolorekta (14,4%), karcinóm   prostaty 

1) -   Správa o zdravotnom stave obyvateľov je predkladaná  vláde SR pravidelne,  každé 2 roky,  naposledy za roky 2001-  
          2002. Bola schválená uznesením vlády SR č. 689  dňa 7.7. 2004. 
2) -    Príloha

(9%), nádory úst a orofaryngu (7%), zhubné nádory žalúdku (5,1%), močového mechúra (4,1%), obličiek (3,5%), pankreasu (2,8%) a hrtana (2,2%).
 U žien rovnako ako v minulosti dominovali zhubné nádory prsníkov (17,6%), zhubné nádory kože (16%), kolorekta (11,7%), tela maternice (6,6%), krčka maternice (5%), vaječníka (4,3 %), pľúc (3,2%) a pankreasu. Štruktúra a trend onkologických ochorení v SR sú u mužov i žien podobné ako v EÚ.
Treba ešte dodať, že napriek nepriaznivému vývoju incidencie a mortality nádorov (graf č. 2) 2)  u dospelých osôb, počty novo zistených ochorení u detí (vek 0-15 rokov) sa počas posledných 30 rokov nezmenili. Ročne sa diagnostikovali asi 170-180 nových ochorení, v posledných rokoch toto číslo kleslo na necelých 150, zrejme aj ako dôsledok poklesu počtov detí v populácii.
        Národný onkologický register nezaznamenal v porovnaní s predošlým obdobím podstatnejšie zmeny v štruktúre alebo časových trendoch vývoja jednotlivých lokalizácií a typov zhubných nádorov. U mužov pretrvávajú na prvom mieste nádory priedušnice, priedušiek a pľúc (15,9%), nemelanómové nádory kože (14,7%), nádory kolorekta (14,4%), karcinom prostaty (9%), nádory úst a orofaryngu (7%), zhubné nádory žalúdku (5,1%), močového mechúra (4,1%), obličiek (3,5%), pankreasu (2,8%) a hrtana (2,2%).
 U žien rovnako ako v minulosti dominovali zhubné nádory prsníkov (17,6%), zhubné nádory kože (16%), kolorekta (11,7%), tela maternice (6,6%), krčka maternice (5%), vaječníka (4,3 %), pľúc (3,2%) a pankreasu. Štruktúra a trend onkologických ochorení v SR sú u mužov i žien podobné ako v EÚ.

I keď je zdravotný stav obyvateľov SR v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi lepší, v porovnaní s inými krajinami Európskej únie výrazne  zaostávame. Preto je nutná realizácia NPPZ aj v nasledujúcich rokoch. Tento program je navrhnutý v systéme rýchlej odozvy na aktuálne problémy zdravia. NPPZ je zameraný taktiež na redukciu rizikových faktorov zdravia, ktoré významnou mierou ovplyvňujú vznik závažných neinfekčných  ochorení.

Cieľ NPPZ
Hlavným cieľom  aktualizovaného Národného programu podpory zdravia (NPPZ) je iniciovanie partnerstiev jednotlivých zložiek spoločnosti k zabezpečovaniu podpory a rozvoja verejného zdravia tak, aby sa dosiahlo trvalé zlepšenie zdravotného stavu obyvateľstva.

Realizácia cieľov
Realizácia cieľov NPPZ  zabezpečuje intervenciu  v širokom slova zmysle, a to od hospodárskej, sociálnej, zdravotnej politiky štátu vrátane vzdelávania, až po intervenčné projekty na všetkých úrovniach spoločnosti.
Národný program podpory zdravia je integrovaný program, do ktorého sa môžu zapojiť  všetky rezorty vlády SR, orgány štátnej správy a samosprávy, mimovládne organizácie, podnikateľský sektor, ako aj všetky ostatné zložky spoločnosti (dobrovoľné zväzy a iné organizácie).
Pri zabezpečovaní úloh vyplývajúcich z jednotlivých cieľov tohto programu je nevyhnutná koordinácia s jednotlivými stratégiami Svetovej zdravotníckej organizácie a rozhodnutiami Európskeho parlamentu a rady. Rovnako je dôležitá koordinácia programu so stratégiou Štátnej politiky zdravia. NPPZ bližšie  rozpracováva jednotlivé úlohy štátnej politiky zdravia.
Stratéga NPPZ vychádza z  výsledkov monitorovania zdravotného stavu obyvateľov  SR a taktiež z výsledkov zdravotného uvedomenia obyvateľov SR. 3)   

3) -   Správa o zdravotnom uvedomení obyvateľov SR za roky 2003-2004 je súčasťou  jednotlivých cieľov tejto aktualizácie.       
          Je spracovávaná  a zverejňovaná priebežne, každé 2 roky.

Nástroje na realizáciu cieľov

Nástrojom realizácie jednotlivých cieľov NPPZ sú projekty, ktoré na základe identifikácie a eliminácie zdravotných rizík prispievajú k zlepšeniu zdravotného stavu obyvateľstva. 
Podľa závažnosti zdravotných rizík projekty NPPZ sú realizované na národnej a regionálnej úrovni. Z pohľadu hodnotenia závažnosti dopadu rizík na zdravie sú projekty rozdelené na dlhodobé a krátkodobé. Dlhodobé projekty sú navrhované na viac ako 5 rokov a krátkodobé sú navrhované na 1 až 3 roky.
Projekty NPPZ sa predkladajú podľa aktuálnej výzvy a na základe predloženia žiadosti sú posudzované odbornou komisiou a schválené MZ SR. Odborná komisia je zložená zo zástupcov jednotlivých rezortov vlády SR, ktorá predkladá projekty oponentom a na základe ich posúdenia ich odporučí MZ SR.
Pri posudzovaní návrhov na riešenie projektov sa zohľadňujú nasledovné kritéria:
•	Prínos k zlepšeniu zdravotného stavu a zdravotného uvedomenia obyvateľov
•	Nadväznosť projektu na aktuálne ciele NPPZ
•	Ekonomická efektivita projektu a transparentnosť
•	Jasne definovaná merateľnosť cieľov
•	Kvantifikované  indikátory
•	Hodnotenie dopadu projektu na zdravie
•	Využiteľnosť výsledkov projektu v praxi
•	Odborná úroveň projektu
•	Referencie žiadateľa
•	Udržateľnosť projektu aj po ukončení finančnej podpory

Program a projekty NPPZ koordinuje Úrad verejného zdravotníctva SR. Taktiež hodnotí  
dopad programu na zdravie, pričom využíva metodiky procesov hodnotenia  4)

      Komunikácia

Súčasťou NPPZ je zabezpečovanie  priebežnej komunikácie s verejnosťou vrátane edukácie. 
Cieľom komunikácie je zabezpečiť systém toku informácií tak, aby obyvatelia mali voľný prístup k primeraným a zrozumiteľným informáciám, ktoré napomôžu k pozitívnemu ovplyvňovaniu ich vedomostí, postojov a správania sa k svojmu zdraviu.  
Na zabezpečenie komunikácie s verejnosťou sa využívajú všetky dostupné prostriedky: masmediálne, elektronické a iné. 

Hodnotenie

Každých 5 rokov sa hodnotí efektivita a dopad NPPZ na zdravie. Správa sa predkladá na schválenie MZ SR, vláde SR a následne Národnej rade SR. 

4) -    Hodnotenie dopadu sa vykonáva pomocou metodiky SZO  „Health  impact assesment“

CIELE  AKTUALIZOVANÉHO  NPPZ

Cieľ č. 1    ZDRAVÝ  ŽIVOTNÝ   ŠTÝL
            
Úlohou k dosiahnutiu tohto cieľa je vytvárať podmienky na zlepšenie spôsobu života, a tak umožniť obyvateľom zvýšiť kvalitu  svojho života a prevziať zodpovednosť za vlastné zdravie.

Definícia cieľa: Životný štýl je správanie sa jednotlivca, ktorého základom je vzájomné pôsobenie životných podmienok, osobnostných vlastností, sociálnych faktorov a ekonomických faktorov.

Súčasný stav problematiky: Zdravý životný štýl je jednou z priorít tohto programu, ktorá smeruje k výchove obyvateľov ku zdraviu. Kombináciou výchovy ku zdraviu a účinnej stratégie podpory zdravia je možné dosiahnuť zlepšenie verejného zdravia. 

Zdravotné uvedomenie obyvateľov 
Posledný prieskum zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR potvrdil, že 78 % mužov a 72 % žien hodnotilo svoj zdravotný stav ako dobrý, pričom dlhodobou chorobou trpia viac ženy. Najčastejšie sa vyskytujúcimi ochoreniami u starších mužov i žien sú srdcovo-cievne ochorenia, nasledujú nádory, v mladšej vekovej skupine dominujú alergie. 60% respondentov je presvedčených o možnosti ovplyvnenia dĺžky svojho života spôsobom ako žijú a ako sa starajú o svoje zdravie, pričom 90 % respondentov zo všetkých vekových skupín uviedlo svoju pohodlnosť ako hlavnú príčinu nezdravého spôsobu života. 

Aktivity na splnenie cieľa:

1.	Zvýšiť úroveň informovanosti obyvateľov o vybraných determinantoch zdravia
2.	Zníženie nerovnosti v zdraví
3.	Podporovať celoživotné vzdelávania vybraných skupín obyvateľstva (rizikových skupín) zamerané na zdravý spôsob života

Ukazovatele  monitorovania problematiky:

-	Monitorovanie zdravotného uvedomenia obyvateľov
-	Monitorovanie vybraných determinantov zdravia:
-	Stravovacie návyky
-	Pohybová aktivita
-	Mentálne zdravie
-	Závislosti od návykových látok

Cieľ č. 2  STAROSTLIVOSŤ  O ZDRAVIE

Definícia cieľa: Prevencia ako súčasť zdravotnej starostlivosti vyplýva zo zákona č.576/2004 Z. z.  o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Prevencia patrí do súboru pracovných činností vykonávaných zdravotníckymi pracovníkmi. 
Prevencia vyplývajúca z uvedenej legislatívy je:
-	výchova a vzdelávanie s cieľom ochrany, zachovania alebo vrátenia zdravia osobe
-	aktívne vyhľadávanie možných príčin chorôb, ich odstraňovanie a predchádzanie vzniku chorôb
-	vyhľadávanie patologických procesov v asymptomatickom období s cieľom liečby, ktorou sa predchádza ich klinickému prejavu
-	aktívne sledovanie choroby s cieľom predchádzania zhoršenia zdravotného stavu osoby

Súčasný stav problematiky: Prijatím novej legislatívy v zdravotníctve nastáva posun k vlastnej zodpovednosti každého jednotlivca za zdravie. Z pohľadu vývoja zdravia prináša efektívnosť opatrení zameraných na prevenciu väčší zisk pre zdravie obyvateľov a spoločnosť ako náklady na kuratívnu medicínu.  

Zdravotné uvedomenie obyvateľov:  Posledný prieskum zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR ukázal, že vo vekovej skupine 25-64 - ročných sa na preventívnej prehliadke v uplynulom roku zúčastnilo 78 % žien a 56 % mužov. Zo skupiny seniorov starších ako 65 rokov sa na preventívnej prehliadke zúčastnilo 61 % mužov a 58 % žien. Poradne zdravia úradov verejného zdravotníctva navštívilo v uplynulom roku 35 963 obyvateľov.

Aktivity na splnenie cieľa:

1.	posilňovať a sledovať efektivitu  programov zameraných na prevenciu
2.	zvyšovať informovanosť a edukáciu obyvateľov s cieľom ochrany, zachovania alebo vrátenia zdravia osobe 
3.	udržovať vysoký štandard očkovania a preventívnych prehliadok v detskom veku
4.	znižovať nerovnosť v zdraví v komunitách  5)
5.	podporovať individuálne poradenstvo zdravého životného štýlu, založené na vedeckých  
      dôkazoch

Ukazovatele  monitorovania problematiky:

1.	antropologické ukazovatele vývoja detí a mládeže
2.	počet  zdravotných asistentov vo vybraných komunitách
3.	monitorovanie počtu preventívnych prehliadok
4.	monitorovanie počtu a vekovej štruktúry klientov siete poradní zdravia úradov verejného zdravotníctva
5.	monitorovania zdravotného uvedomenia obyvateľov zamerané na prevenciu

Cieľ č.  3    ZDRAVÁ  VÝŽIVA

Definícia cieľa: Zdravá výživa a stravovacie návyky sú  hlavným pilierom zdravého spôsobu života.  Príjem jednotlivých nutrientov  ovplyvňuje výskyt a vývoj najčastejších neinfekčných ochorení.

5) -   komunita – skupina obyvateľov charakterizovaná  spoločným znakom napr. bezdomovci, marginalizované skupiny 
        a pod.

Súčasný stav problematiky:  Vplyvom prieniku nových trendov v stravovaní, zaužívané nesprávne stravovacie návyky  a taktiež súčasné ceny potravín zvyšujú riziko vzniku a výskytu neinfekčných ochorení, najmä srdcovocievnych a onkologických. Súčasný stav v SR je charakterizovaný nízkou   spotrebou  ovocia, zeleniny, mlieka a mliečnych výrobkov.  Spotreba mäsa  je pritom asi o 20 % vyššia ako sa odporúča. I keď sortiment potravín  sa v ostatnom desaťročí podstatne zvýšil, problémom zostáva dostupnosť niektorých druhov zeleniny,  ovocia najmä pre sociálne slabšie  skupiny obyvateľstva.

Zdravotné uvedomenie obyvateľov : Podľa posledného prieskumu zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR je spotreba rýb a rybích výrobkov veľmi nízka, ani jedna veková skupina sa k optimálnej spotrebe nepribližuje porovnateľne s vyspelými európskymi štátmi. Napriek tomu, že hydina je v jedálnom lístku všetkých troch vekových kategórií pomerne dobre zastúpená, konzumácia bravčového mäsa by mala byť menšia. Denne alebo 1-2 - krát týždenne konzumuje hydinu 72 % z vekovej skupiny 15-24 - ročných, 80 % z vekovej skupiny 25-64 - ročných, 81% starších ako 65 rokov; nikdy nekonzumuje hydinu  2-4% respondentov všetkých troch vekových kategórií. Mlieko je pomerne obľúbené u všetkých vekových kategórií, no spotreba syrov je najnižšia u seniorov starších ako 65 rokov. Značnú úlohu tu zohráva i vysoká cena týchto výrobkov. Surovú zeleninu konzumuje 1-2 - krát týždenne 37-46% respondentov všetkých vekových kategórií, čerstvé ovocie denne konzumujú najmä mladšie vekové skupiny; u seniorov starších ako 65 rokov prevažuje konzumácia varenej zeleniny, no iba 23%. Spotreba strukovín je všeobecne nízka, ich konzumácia vzrastá s vekom. Konzumácia zemiakov je na nižšej úrovni u všetkých vekových kategórií, naproti tomu konzumácia cestovín je príliš vysoká - 68-73% respondentov ich konzumuje denne až 1-2 - krát týždenne. Denná spotreba sladkých a sladených nápojov je neprimerane vysoká u mladšej vekovej kategórie 15-24 - ročných.

Aktivity na splnenie cieľa:  

      1.   výchovu  a edukáciu obyvateľov zamerať na zlepšenie stravovacích návykov                
            u všetkých   vekových skupín
      2.   presadzovať zásady správnej výživy v oblasti spoločenského stravovania a v školskom  
            stravovaní
      3.   zvyšovať informovanosť obyvateľov o zdraviu prospešných potravinách
      4.   monitorovanie  saturácie obyvateľstva vybraných mikro a makronutirentov 
      5.  zvyšovať prísun vápnika  spotrebou mlieka a mliečnych výrobkov a to najmä v školách
6.	podporovať produkciu zdraviu prospešných  potravín
7.	rozvíjať programy podpory zdravia s cieľom zlepšiť výchovu  a informovanosť výrobcov a konzumentov v tejto oblasti
8.	monitorovanie    cudzorodých látok v potravinách
9.	monitorovanie  spotreby vybraných druhov  potravín a stravovacích návykov 

Ukazovatele monitorovania problematiky:

      1.   saturácia obyvateľstva vybranými nutrientami
      2.   vývoj spotreby potravín
      3.   monitorovanie ochorení súvisiacich s nesprávnymi stravovacími návykmi 
      4.   sledovanie kvality pitnej vody z vlastných zdrojov 

Cieľ  č. 4   Znížiť škody spôsobené alkoholom, drogami 
      a tabakovými výrobkami. 

Definícia cieľa:  Zámerom tohto cieľa je znížiť škody spôsobené alkoholom, drogami a tabakovými výrobkami. 
Nadmerné užívanie alkoholu má okrem sociálnych dôsledkov vplyv na zvýšenie rizika úrazovosti a na vznik neinfekčných ochorení   (malígne ochorenia,  výskyt nervových duševných a  mnohých iných ochorení). 
Drogy majú okrem toxických účinkov aj vážne sociálne dopady, vplyv na mentálne zdravie a zvyšujú riziko niektorých závažných infekčných ochorení (AIDS, vírusové ochorenia pečene atď). 
Užívanie tabakových výrobkov spôsobuje rozsiahle poškodenie zdravotného stavu obyvateľstva, predovšetkým má podiel na zvýšení výskytu ochorení srdca a ciev, ochorení dýchacích ústrojov a radí sa medzi hlavné príčiny malígnych ochorení pľúc a iných zhubných nádorov.

Súčasný stav problematiky:    Najnovšie  výskumy v súbore dospelej populácie poukazujú, že medzi dennými  fajčiarmi prevládajú muži  50 – 59 - roční, robotníci a nezamestnaní. Medzi nefajčiarmi  sú najčastejšie zastúpené ženy a  najstarší respondenti nad 60 rokov. Podľa  štatistických údajov je podiel   fajčiarov a nefajčiarov v SR nasledovný: denne fajčí 28% populácie, príležitostne 13% a vôbec nefajčí  59 % populácie. Súvislosť medzi pitím alkoholu a fajčením u mládeže ukazuje, že tri pätiny z tých, ktorí sa priznali k užívaniu alkoholu, fajčí denne, pätina  príležitostne a pätina nefajčí vôbec.

Zdravotné uvedomenie  obyvateľov :
Podľa posledného prieskumu zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR muži majú väčšiu spotrebu piva, vína i destilátov. U žien je spotreba stabilná, kolísa medzi 7-9%. Muži najviac konzumujú pivo, potom destiláty a napokon víno. Konzumácia destilátov je u vekovej skupiny 15-24 - ročných alarmujúca – je vyššia ako u 25-64 - ročných, pričom konzumácia destilátov u žien 15-24 - ročných je preukazne vyššia ako u ostatných vekových skupín. 
Percento fajčiacich mužov a žien v najmladšej vekovej skupine je vyššia ako u seniorov starších ako 65 rokov. V danej vekovej skupine je vo fajčení minimálny rozdiel medzi dievčatami a chlapcami – až 52% z tejto vekovej skupiny sa vo voľnom čase zdržiava v zafajčenom prostredí. 
K užívaniu drog sa priznalo najviac respondentov z najmladšej vekovej skupiny 15-24 - ročných, vo väčšine chlapci. Dominovalo užívanie mäkkých drog. Čo sa týka užívania drog u starších ako 25 - ročných, drogy užívali najmä respondenti s ukončeným základným vzdelaním.

Aktivity na splnenie cieľa:  

1.	realizovať preventívne opatrenia zamerané na znižovanie spotreby tabakových výrobkov, alkoholu a drog
2.	realizovať vzdelávacie programy zamerané na vybrané skupiny obyvateľov 
3.	zvyšovať odbornú spôsobilosť  v prevencii fajčenia a programov   na odvykanie od   
      fajčenia u odborných pracovníkov
4.   zvyšovať informovanosť detí a mládeže o negatívach a dopade užívania návykových     
      látok na zdravie
5.   edukovať obyvateľov o rizikách užívania alkoholu  pri rekreačných a voľnočasových  
      aktivitách
6.   vykonávať testy na alkohol a iné návykové látky u zamestnancov ako súčasť 
      komplexného preventívneho programu, a to najmä na pracoviskách spojených so  
      zvýšeným rizikom
7.   edukovať rodičov a učiteľov o negatívach a dopade užívania návykových látok na  
      zdravie detí a mládeže
8.	vytvorenie informačného systému zameraného na užívanie vybraných návykových látok
9.	tvorba a podpora programov na redukciu poškodenia zdravia (harm reduction) u vnútrožilových užívateľov návykových látok

Ukazovatele  monitorovania problematiky:  

1.	prevalencia a incidencia návykových látok vo vybraných skupinách populácie
2.	spotreba tabakových výrobkov
3.	spotreba alkoholu
4.	spotreba drog a marihuany
5.	efektivita preventívnych programov v školách pri nácviku sociálnej zodpovednosti užívania vybranej návykovej látky
6.	monitorovanie úrazov  spôsobených pod vplyvom alkoholu
7.	počet zdravotníckych zariadení a iných zariadení poskytujúcich liečbu a poradenstvo osobám, ktoré majú problémy s návykovými látkami

Cieľ č.  5     PREVENCIA  ÚRAZOVOSTI

Definícia cieľa: 	Znížiť výskyt úrazovosti vo všetkých vekových skupinách.

Súčasný stav problematiky: Úrazy sú závažným problémom ako zdravotníckym, tak aj humánnym a v neposlednom rade ekonomickým. Záchranné práce, liečba, rehabilitácia vrátane sociálnych dávok pre postihnutých sú spojené s vysokými finančnými nákladmi. Väčšinu úrazov však možno predvídať,  preto je potrebné zamerať sa vo zvýšenej miere na ich prevenciu.
Poranenia, otravy a iné následky vonkajších príčin, vrátane úmrtnosti a chorobnosti (ďalej úrazy), patria v posledných rokoch na 3. miesto v počte úmrtí. V príčinách úmrtia, invalidity a dlhodobej práceneschopnosti vo vekovej skupine do 45 rokov sú úrazy na 1. mieste v Slovenskej republike. V skupine 0 – 44-ročných osôb predstavovali úrazy v rokoch 2001 až 2003 v priemere  38 % z celkového počtu úmrtí.

Zdravotné uvedomenie  obyvateľov :
Posledný prieskum zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR sa tejto problematike nevenoval. Vzhľadom na aktuálnosť  témy bude do ďalšieho prieskumu  táto problematika zaradená.

Aktivity na splnenie cieľa:

1.	zdokonalenie monitorovania  úrazovosti
2.	zdokonalenie zdravotníckeho informačného systému pre identifikovanie determinantov zdravia v oblasti neúmyselných úrazov a násilia
3.	vypracovanie systému zberu relevantných dát o chorobnosti, invalidite  a úmrtnosti  pri neúmyselných úrazoch vo vybraných vekových kategóriách
4.	vypracovanie   metódy  na overovanie efektivity preventívnych mechanizmov uplatňovaných v SR na národnej a regionálnej  úrovni
5.	zvýšiť úroveň preventívnych a výchovných a edukačných aktivít v oblasti prevencie úrazov

Ukazovatele  monitorovania problematiky:

1.	incidencia a mortalita úrazov zapríčinená inou osobou
2.	monitorovanie hospitalizácií a nákladov na liečbu úrazov
3.	monitorovanie nákladov  spojených so sociálnymi dávkami na práceneschopnosť a invalidizáciu
4.	monitorovanie hospitalizácii a nákladov na liečbu úrazov v priamej príčinnej súvislosti k vykonávaniu rizikových športov (horolezectvo, skialpinizmus a iné)

Cieľ č.  6    ZDRAVÁ  RODINA

Definícia cieľa:    Vytvoriť podmienky pre zdravý a harmonický rozvoj rodiny.  Zdravie rodiny je odrazom sociálnej a kultúrnej  úrovne každej civilizovanej krajiny.

Súčasný stav problematiky: Základom zdravého vývinu každého jedinca je harmonická rodina. Zdravá rodina vychováva zdravé deti, ktoré sú základom prosperujúcej spoločnosti. V súčasnosti v SR klesá pôrodnosť. Za posledné 3 roky je prirodzený prírastok obyvateľstva negatívny. Zvyšuje sa vek prvorodičiek a zároveň sa znižuje počet detí pripadajúcich na 1 ženu vo fertilnom veku. Dôsledkom tohto trendu je nárast počtu obyvateľov v postproduktívnom veku. Ďalším dôsledkom je nárast počtu detí vychovávaných v neúplnej rodine. 

Zdravotné uvedomenie obyvateľov:  Podľa posledného prieskumu zdravotného uvedomenia a správania sa školskej mládeže SR majú najväčší záujem o viac informácií ohľadne manželstva, rodičovstva, antikoncepcie, nebezpečenstva drogových závislostí. Nasledujú témy, ktorých záujem je diferencovaný podľa pohlavia, pričom dievčatá majú najväčší záujem o zdravú výživu a chlapci o životné prostredie. Najčastejším zdrojom informácií o zdravom životnom štýle ostáva škola, nasleduje rodina a médiá.

Aktivity na splnenie cieľa:

1.	edukácia tehotných žien  a rodičov detí o vybraných determinantoch zdravého životného štýlu 
2.	prevencia rizikových faktorov zdravia v detskom veku
3.	výchova k partnerstvu a rodičovstvu vo vybraných komunitách 
4.	zefektívniť systém vzdelávania a výchovy k zodpovednosti za zdravie pre všetky vekové skupiny
5.	vytvárať podmienky pre aktivity rodín vo voľnom čase
6.	realizovať preventívne programy zamerané na zdravé starnutie
7.	výchova a edukácia rodín so zdravotne postihnutým členom
8.	vytvoriť edukačno-intervenčné programy pre vzdelávanie rómskej komunity v oblasti zdravého životného štýlu

Ukazovatele  monitorovania problematiky:

1.	vybrané demografické ukazovatele
2.	monitorovanie príčin úmrtí v detskom veku
3.	monitorovanie kvality života v postproduktívnom veku
4.	monitorovanie chorobnosti detí so zameraním na vrodené a neinfekčné ochorenia
5.	monitorovanie počtu rizikových gravidít a detí s nízkou pôrodnou hmotnosťou
6.	monitorovanie telesného vývoja detí a mládeže 
7.	monitorovanie životného štýlu vybraných vekových skupín obyvateľstva
8.	monitorovanie počtu zariadení podporujúcich zdravý životný štýl
9.	identifikácia rizikových lokalít vo vzťahu k zdraviu obyvateľov

Cieľ č.  7    ZDRAVÉ  PRACOVNÉ  PODMIENKY

Definícia cieľa:   Presadzovať a dodržiavať princípy zdravých pracovných podmienok vo veľkých a stredných podnikoch.  

Súčasný stav problematiky:  Infraštruktúra v jednotlivých podnikoch sa nenachádza v mnohých prípadoch na príslušnej úrovni. Chýbajú tu predovšetkým motivačné ponuky zo strany štátnej správy  pre potreby posilnenia manažmentu zdravia, pracovného prostredia  a bezpečnosti práce. Podniky  v EÚ túto stratégiu využívajú v rastúcej miere  pre priaznivý vplyv jednak na produktivitu podnikov a jednak v prospech zamestnancov. Tiež je dôležité pripomenúť, že aj  poisťovne zaoberajúce sa úrazovosťou  môžu motivovať zamestnávateľov výškou poistného v súlade  s úrovňou stavu pracovného prostredia a starostlivosti o zamestnanca. Dôležitou úlohou je preto identifikácia potrieb pre zabezpečenie programov podpory  zdravia  zamestnancov v príslušných regiónoch. Zabezpečovanie úloh sa realizuje v súčinnosti zodpovedných rezortov,  predovšetkým MZ SR a MPSVaR SR.

Zdravotné uvedomenie  obyvateľov :
Fajčenie na pracovisku obťažuje  až 49 % populácie v produktívnom veku.

Aktivity na splnenie cieľa:

1.	uplatňovať kritériá a indikátory k ochrane a podpore zdravia
2.	podporovať zavádzanie systému riadenia ochrany a podpory zdravia pri práci a bezpečnosti pri práci, vrátane edukácie v tejto oblasti
3.	podporovať zavádzanie programov na redukciu a prevenciu neprítomnosti zamestnancov v práci z dôvodu ochorení súvisiacich s prácou
4.	vytvárať vhodné psychosociálne podmienky práce na všetkých úrovniach riadenia
5.	zlepšovať podmienky pre zamestnancov z hľadiska prevencie chorôb z povolania a nadmernej psychickej pracovnej záťaže v odvetviach s významnými rizikovými faktormi práce a pracovného prostredia (napr. zdravotníctvo)
6.	realizovať preventívne a edukačné programy na ochranu a podporu zdravia zamestnancov

Ukazovatele  monitorovania problematiky:
	
1.	monitorovanie zdravotného stavu pracovníkov vo vybraných priemyselných podnikoch a sledovanie vplyvu nepriaznivých faktorov pracovného prostredia na zdravie zamestnancov
2.	monitorovanie zdravotného stavu pracovníkov v zdravotníctve vo vysoko virulentnom a infekčnom prostredí

Cieľ č. 8    ZDRAVÉ  ŽIVOTNÉ  PODMIENKY

Definícia cieľa:   Priebežne vytvárať zdravé sociálne, ekonomické a environmentálne životné podmienky. Každý jedinec má právo žiť v prostredí, ktoré pozitívne ovplyvňuje jeho zdravie, na čo je nutné zamerať každú miestnu zdravotnú politiku. Opatrenia týkajúce sa zdravého bývania by mali byť zakotvené i v územnom plánovaní. Príprava a zavedenie miestnej zdravotnej politiky patrí k neoddeliteľným súčastiam tohto programu. 

Súčasný stav problematiky:

Kvalita domáceho prostredia je dôležitým prvkom, ktorý odráža zdravotný stav obyvateľov. Táto skutočnosť  je daná predovšetkým dĺžkou pobytu osôb v domácnostiach, vytváraním sociálnych väzieb v tomto prostredí. Z tohto dôvodu je dôležitá nielen prítomnosť, alebo neprítomnosť rizikových faktorov, chemickej, fyzikálnej a biologickej povahy, ale aj pôsobenie psychologických a sociálnych faktorov. Na zabezpečenie tohto cieľa je potrebné dohliadať na kvalitu domáceho prostredia, rozvojom schopnosti jedincov i rodín za účelom chránenia a zlepšovania svojho zdravia a tým prispieť k zníženiu vplyvu zdravotných rizikových faktorov nachádzajúcich sa v domácnostiach.

Zdravotné uvedomenie  obyvateľov:  Podľa posledného prieskumu zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR  narastá psychická nepohoda v pracovnom ale i v domácom prostredí. Najvyššia  psychická kondícia mužov je vo veku 15-24 rokov v porovnaní s výsledkami ostatných vekových skupín. Častú psychickú nepohodu  pravdepodobne vytvára i neistá sociálna situácia v mnohých regiónoch Slovenska.

Aktivity na splnenie cieľa:
       
1.	zvýšiť informovanosť o vyskytujúcich sa rizikách, ktoré ovplyvňujú zdravie  
      a prispievajú k vytváraniu zdravého životného prostredia
2.	posilňovať a rozširovať pozitívne vplyvy a zdraviu prospešné aktivity v oblasti životného prostredia
3.	vypracovanie epidemiologickej štúdie zameranej na vyhodnotenie prípadných zmien determinantov zdravia obyvateľov vo vybraných lokalitách
4.	hodnotenie dopadu rozhodovania na zdravie

Ukazovatele  monitorovania problematiky:

1.	počet miest a obcí, ktoré realizujú hodnotenie dopadu rozhodovania na zdravie
2.	počet lokálnych akčných plánov zdravia a životného prostredia v mestách
3.	efektivita aktivít na zlepšenie propagácie zdravých miest na miestnej úrovni

Cieľ č.  9    ZNÍŽENIE  VÝSKYTU  INFEKČNÝCH  OCHORENÍ

Definícia cieľa:    Hlavným zámerom tohto cieľa je znížiť nepriaznivé dôsledky infekčných ochorení pomocou  systematicky realizovaných programov zameraných na elimináciu alebo redukciu výskytu infekčných ochorení,  ktoré významne ovplyvňujú  zdravie verejnosti. 
Ciele SZO „Zdravie  21 – zdravie pre všetkých v 21. storočí“  sú  zhrnuté do 5 úloh so zameraním na:
-	udržanie eradikácie detskej obrny v európskom regióne a z globálneho pohľadu na jej úplnú eradikáciu,
-	udržanie  eliminácie novorodenckého tetanu,
-	udržanie eliminácie osýpok,
-	zníženie  výskytu  ďalších  závažných  infekcií proti ktorým sa očkuje  (záškrt, tetanus, čierny kašeľ,  hemofilové invazívne infekcie, príušnice, rubeola, vírusová hepatitída typu B),
-	zníženie výskytu ďalších závažných infekcií (HIV/AIDS a ďalšie pohlavné choroby TBC)    
      
Súčasný stav problematiky:

Epidemiologickú situáciu v Slovenskej republike v roku 2003 možno celkovo hodnotiť ako priaznivú. U väčšiny črevných nákaz došlo v roku 2003 k poklesu hlásených ochorení alebo  výskyt zostal približne  na úrovni predchádzajúceho roka. Naďalej  sa udržal priaznivý  trend výskytu tých respiračných nákaz, ktorým možno predchádzať očkovaním.  
Dôsledným plnením Imunizačného programu je v súčasnosti nízky výskyt infekčných ochorení v SR. Vďaka vysokej zaočkovanosti detí došlo už v roku 1960 k eliminácii detskej obrny a novorodeneckého tetanu. Posledné ochorenie na záškrt bolo hlásené v roku 1980. U ostatných nákaz Imunizačného programu sa chorobnosť pohybuje na minimálnych hodnotách. K významnému poklesu chorobnosti na vírusovú hepatitídu typu B (VHB) o 31% došlo od zavedenia pravidelného povinného očkovania dojčiat v roku 1998. Po zavedení očkovania dojčiat proti hemofilovým invazívnym infekciám v roku 2000, došlo v roku 2002 oproti roku 2000 k poklesu o 47,6%. Možno konštatovať, že uvedené  ochorenia sú ukazovateľom zdravotného stavu obyvateľov  a našim cieľom je naďalej udržiavať priaznivý trend ich výskytu.

Zdravotné uvedomenie  obyvateľov:  Podľa posledného prieskumu zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR je zaočkovanosť proti chrípke veľmi nízka. Najvyššia zaočkovanosť je u seniorov starších ako 65 rokov, z nich 45% je žien a 44 % je mužov. Vo vekovej skupine 25-64 ročných sa nedalo nikdy zaočkovať proti chrípke 60 % mužov a 64 % žien.

Aktivity na splnenie cieľa:     

       1.  naďalej plniť úlohy „Akčného plánu na udržanie stavu bez poliomyelitíd“ po jej  
            eradikácii v európskom regióne  v roku 2002 a tým aj v Slovenskej republike až po  
            vyhlásenie globálnej eradikácie poliomyelitídy
2.	zabezpečovať realizáciu pravidelného povinného očkovania detí a očkovania dospelej     
      populácie proti tetanu, naďalej dosahovať vysokú zaočkovanosť
3.	zabezpečovať pravidelné povinné očkovanie detí proti osýpkam a epidemiologické i laboratórne prešetrenie každého suspektného prípadu osýpok 
4.	dosahovať vysokú zaočkovanosť detskej populácie proti záškrtu, čiernemu kašľu, rubeole, zápalu príušníc, hemofilovým invazívnym infekciám, príušniciam,  vírusovej hepatitíde typu B
5.	zdravotnou  výchovou ovplyvňovať zníženie výskytu a ďalšieho šírenia pohlavne prenosných nákaz

Ukazovatele  monitorovania problematiky:

1.	incidencia infekčných ochorení u ktorých sa vykonáva surveillance
2.	proporcia očkovaných z celkového počtu detí podliehajúcich očkovaniu proti TBC, záškrtu, tetanu, čiernemu kašľu, hemofilovým invazívnym infekciám, rubeole, osýpkam, príušniciam, vírusovej hepatitíde typu B a detskej obrne
3.	incidencia a morbidita HIV/AIDS a iných sexuálne prenosných ochorení
4.	zdravotnovýchovné aktivity zamerané na prevenciu HIV/AIDS

Cieľ č.  10   ZNÍŽENIE  VÝSKYTU  NEINFEKČNÝCH  OCHORENÍ

Definícia cieľa:    Cieľom je zníženie výskytu neinfekčných ochorení a ich následkov, zníženie predčasnej úmrtnosti v dôsledku chronických ochorení na najnižšiu možnú mieru. Medzi najčastejšie vyskytujúce sa neinfekčné ochorenia patria ochorenia srdcovocievne, nádorové, cukrovka, ochorenia horných dýchacích ciest  a pľúc, ochorenia pohybového aparátu a pod. Za účelom zníženia výskytu týchto ochorení a ich následných komplikácií je potrebné hľadať rizikové faktory v životnom prostredí, správaní sa jednotlivca, t.j. ovplyvniť rizikové faktory zdravia.  
V oblasti starostlivosti o duševné zdravie by sa malo venovať viac pozornosti znižovaniu podnetov spojených s duševným ochorením a zvyšovanie prevencie v podpore duševného zdravia.

Súčasný stav problematiky:    Predčasná úmrtnosť vekovej skupiny 0 – 64 rokov bola na Slovensku vyššia ako  v krajinách EÚ. U mužskej populácie dosiahla predčasná  úmrtnosť takmer dvojnásobok ako je priemer  mužskej populácie v EÚ. Najväčší podiel na vyššej predčasnej úmrtnosti majú kardiovaskulárne ochorenia, malignity a úmrtia na vonkajšie príčiny (úrazy).
Trend vývoja úmrtnosti na kardiovaskulárne ochorenia má u obyvateľov  stagnujúci charakter. Dochádza k poklesu výskytu infarktu myokardu vo všetkých vekových skupinách hlavne u mužov v produktívnom veku. Úmrtnosť na choroby obehovej sústavy mužov i žien  vo veku nad 65 rokov je najvyššia v južných, prípadne juhovýchodných okresoch SR. Týka sa to tak cievnych ochorení mozgu, ako aj ischemickej choroby srdca a infarktu myokardu. Na príčine môže byť trvale vysoká spotreba živočíšnych tukov v tejto oblasti.
Trend  incidencie zhubných nádorov na Slovensku sa v posledných rokoch prakticky nemenil.

Zdravotné uvedomenie obyvateľov:  Posledný prieskum zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR ukazuje, že najčastejšie sa vyskytujúcimi ochoreniami u mužov i žien sú srdcovo-cievne ochorenia, nasledujú nádory. V mladšej vekovej skupine dominujú alergie. Väčšina obyvateľov je presvedčených o možnosti ovplyvnenia dĺžky svojho života spôsobom ako žijú a ako sa starajú o svoje zdravie. Z výsledkov možno všeobecne povedať, že čím je vyššia vzdelanostná úroveň, tým väčšia je nádej na ovplyvnenie života edukáciou. Pritom až 90% respondentov zo všetkých vekových skupín uviedlo svoju pohodlnosť ako hlavnú príčinu nezdravého spôsobu života.

Aktivity na splnenie cieľa:

1.	prevencia ischemickej choroby srdca a ďalších srdcovocievnych ochorení dôsledným uplatňovaním odborných  odporúčaní
2.	aktivity na zníženie rizika srdcovocievnych ochorení v rámci primárnej prevencie
3.	vykonávať periodické, epidemiologické štúdie prevalencie najzávažnejších rizikových faktorov kardiovaskulárnych ochorení a kardiovaskulárnej morbidity
4.	skríning vybraných nádorových ochorení (nádory prsníka, maternicového čipku,     
hrubého čreva, recta, pľúc, kožné nádory)
5.	štandardizácia diagnostických a liečebných postupov a ich periodická aktualizácia
6.	zlepšenie podmienok pre rehabilitáciu onkologických pacientov s dôrazom nielen na   
rehabilitáciu fyzickú,  s možnosťou ich začlenenia do pracovného procesu pri ich  
      zmenenej pracovnej schopnosti
7.	zvýšenie kvality terminálnej starostlivosti o onkologicky chorých pacientov
8.	edukácia obyvateľstva o dôležitosti pravidelných a preventívnych onkologických  
      prehliadok 
9.	zabezpečenie koordinácie a efektívnosti preventívnej starostlivosti o duševné zdravie. Presun doterajšieho   typu  starostlivosti na komunitný typ starostlivosti o duševné zdravie. Zaradenie nových prístupov a foriem starostlivosti o duševné zdravie do pregraduálnych, postgraduálnych a kontinuálnych systémov vzdelávania a podľa potreby vytváranie nových  programov pre poskytovateľov starostlivosti
10.	monitorovanie incidencie a prevalencie vybraných duševných porúch 
11.	monitorovanie depresie a úzkostných porúch                                           	
12.	monitorovanie a analýza  alergií u detí a presadzovanie preventívnych opatrení
13.	edukácia jedincov o stravovacích návykoch v súvislosti s alergiou
14.	monitorovanie  incidencie a prevalencie  osteoporózy
15.	edukácia primárnej prevencie osteoporózy v detstve
16.	vytváranie edukačno - intervenčných programov pre obyvateľov vedúcich k vyššej informovanosti o rizikových faktoroch  podieľajúcich sa na vzniku cukrovky

Ukazovatele  monitorovania problematiky:

1.	incidencia, prevalencia a úmrtnosť na vybrané druhy neinfekčných ochorení
2.	počet osôb vyšetrených v skríningovom programe
3.	počet akútnych hospitalizácii na koronárnych jednotkách a počty mozgovocievnych príhod
4.	prevalencia najzávažnejších rizikových faktorov
5.	počet výkonov invazívnej kardiológie
6.	počet kardiochirurgických výkonov

Cieľ č.  11   POHYBOVÁ AKTIVITA

Definícia cieľa: Dosiahnutie pohybovej aktivity u čo najvyššieho počtu obyvateľov a edukácia o najefektívnejšej forme pohybovej aktivity, pod ktorou rozumieme pravidelnú dynamickú vytrvalostnú záťaž 4-6 - krát týždenne trvajúcu viac ako 30 minút denne. 

Súčasný stav problematiky :   
Človek je morfologicky aj funkčne adaptovaný na spôsob života, v ktorom schopnosť vyrovnať sa s náročnou telesnou činnosťou patrila k základným atribútom života a prežitia. Telesná nečinnosť, alebo sedavý spôsob života sú spojené s množstvom zdravotných ťažkostí, ktoré sú najčastejšie uvádzanou príčinou chronických porúch zdravia. 

Zdravotné uvedomenie  obyvateľov:  

Posledný prieskum zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR potvrdil veľmi nízku pohybovú aktivitu u obyvateľov SR. Počet hodín fyzickej aktivity s vekom rapídne klesá. U mladších vekových skupín prevažuje rekreačný šport, staršie vekové skupiny sa prevažne venujú prechádzkam. Varujúce je ale % respondentov vo všetkých vekových skupinách, ktoré nevenujú aktívnemu odpočinku ani 1 hodinu týždenne. Úmerne tomu narastá počet obyvateľov s nadváhou (28%), až obezitou 1. stupňa (9%).  

Aktivity na splnenie cieľa:   
1.	propagácia  zdraviu prospešnej pohybovej aktivity pre vybrané vekové skupiny obyvateľov
2.	edukačno intervenčné poradenstvo pre jednotlivcov, zamerané na vhodné fyzické zaťaženie 
3.	rozširovať a zefektívňovať skupinové pohybové aktivity zamerané na prevenciu vybraných neinfekčných ochorení
4.	vytváranie podmienok pre formovanie životného štýlu so zameraním na zlepšovanie pohybovej aktivity
a.	budovanie športovísk pre rôzne vekové skupiny v mieste bydliska
b.	sprístupnenie športovísk  pre širokú verejnosť
5.	príprava športových podujatí, cieľom ktorých je edukácia obyvateľov vo vzťahu k pohybovej aktivite
6.	iniciácia dobrovoľníkov pre vedenie a organizovanie skupinových športových podujatí pre deti

Ukazovatele  monitorovania problematiky:

     1.  zdatnosť a výkonnosť   jednotlivých    skupín  obyvateľov
     2.  počty   športovísk podľa druhu a ich využitie
     3.  monitorovanie vplyvu rôznych druhov  pohybovej  aktivity na vývoj a zdravie jedinca
     4.  sledovanie počtov športových podujatí pre širokú verejnosť, ich dostupnosť, 
          využiteľnosť a efektivita