Návrh postupu implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike v programovom období 2007 – 2013

Obsah

1. Charakteristika a ciele JEREMIE .....................................................................................  2

2. Doterajší vývoj v oblasti prípravy hodnotenia inovatívnych finančných nástrojov 
    v Slovenskej republike ......................................................................................................  3

3. Výsledky analýzy nedostatkov trhu v oblasti financovania malých a stredných
     podnikov (Gap Analýza) ..................................................................................................  7

4. Návrh postupu implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike 
    v programovom období 2007 – 2013 ................................................................................. 10

Záver 

Príloha č. 1

1.	Charakteristika a ciele JEREMIE

Európska komisia (EK) vo svojom oznámení zo dňa 29. 6. 2006 k zasadnutiu Európskej rady, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov pod názvom „Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: financovanie rastu MSP (malých a stredných podnikov) – zvyšovanie európskej hodnoty“ uvádza, že „partnerstvo pre rast a zamestnanosť závisí od európskych malých a stredných podnikov, ktoré, napĺňajúc svoj potenciál, sú kľúčové pre rozvoj podnikania, konkurencie a inovácií, a ktoré vedú k trvalo udržateľnému rastu a rozvoju“. EK v tomto oznámení taktiež konštatuje, že budúcnosť konkurenčnej schopnosti Európy závisí od jednotného, otvoreného a konkurenčného finančného trhu, ktorý zahŕňa aj rizikový kapitál a najmä tú časť trhov rizikového kapitálu, ktorý sa vo všeobecnosti označuje ako rizikový kapitál na podnikanie. Pre podnikateľov, ktorí chcú dosiahnuť rast, sa externé financovanie stáva nevyhnutnosťou v prípade, ak vyčerpali svoj počiatočný kapitál. 

Finančné potreby malých a stredných podnikateľov (MSP) sú rôzne, preto je potrebné uľahčiť prístup MSP k rizikovému kapitálu a úverovému financovaniu prostredníctvom rôznych nástrojov.

Rizikový kapitál súvisí s financovaním vlastného kapitálu spoločností s predpokladaným citeľným vysokým rastovým potenciálom v začiatočných etapách ich rastu. Dopyt po rizikovom kapitáli obyčajne tvoria spoločnosti s rastovým potenciálom, ktoré nemajú dostatočný prístup na kapitálové trhy, zatiaľ čo ponuku rizikového kapitálu tvoria investori, ktorí sú ochotní prevziať vysoké riziko ako protihodnotu za potenciálne nadpriemernú návratnosť investovaného vlastného kapitálu. Investície tohto druhu sa v Európe odhadujú na menej ako 10 % z celkového počtu v Spojených štátoch. Európa má podľa EK príliš málo takýchto investícií, práve tak, ako má príliš málo súkromných investičných kapitálových prostriedkov, ktoré sa investujú v počiatočnom štádiu.

Banky a záručné inštitúcie v Európe majú skúsenosti s financovaním v etape rozvoja MSP. Tento rozvoj je potrebné zhodnotiť s cieľom zabezpečenia rastu a zamestnanosti. Nové požiadavky na kapitálovú primeranosť bánk (tzv. „Bazel II“) podporujú tendenciu bánk zamerať sa na potrebu dôkladného zhodnotenia rizík klientov. Vytvára sa tým nové prostredie, v ktorom európske MSP musia byť v úzkom kontakte s finančnými inštitúciami.
 
Záujem EK o využívanie inovatívnych finančných nástrojov v súvislosti s dosahovaním cieľov Lisabonskej stratégie je vyjadrený v strategických usmerneniach Spoločenstva, v nariadeniach 1080/2006, 1083/2006 a 1828/2006 pre štrukturálne fondy na roky 2007 – 2013, ale najmä iniciatívou JEREMIE. 

JEREMIE (Joint European REsources for MIcro and Medium Enterprises - Spoločné európske zdroje pre malé a stredné podniky) je spoločnou iniciatívou EK, Európskej investičnej banky (EIB) a Európskeho investičného fondu (EIF) zameranou na podporu prístupu MSP ku kapitálu v regiónoch EÚ v programovom období 2007 - 2013, najmä v oblasti  výskumu a vývoja a podpory napĺňania cieľov Lisabonskej stratégie prostredníctvom štrukturálnych fondov. V spolupráci s riadiacimi orgánmi a inými participujúcimi finančnými inštitúciami sa má prostredníctvom tejto iniciatívy dosiahnuť:

•	zlepšenie podmienok financovania nových a začínajúcich podnikov formou úverov (vrátane mikropôžičiek), majetkovej účasti, rizikového kapitálu a záruk, ako aj formou adekvátnej organizačnej a technickej asistencie;
•	zlepšenie koordinácie tejto oblasti  tak na národnej ako aj na regionálnej úrovni a zlepšenie prenosu najlepších postupov a skúseností  v tejto oblasti (good practices a transfer of knowledge);
•	prispieť k efektívnejšiemu využívaniu verejných zdrojov v rámci programov financovaných zo štrukturálnych fondov EÚ a verejných rozpočtov členských štátov. 

JEREMIE vytvára rámec spolupráce so špecializovanými finančnými inštitúciami – EIB a EIF, ktoré majú pomôcť v oblasti expertíz a zlepšenia prístupu k rizikovému kapitálu. Ak sa členské štáty rozhodnú, že chcú využiť rámec JEREMIE, mali by alokovať v programovom období 2007 – 2013 zdroje z operačných programov v súlade s príslušnými nariadeniami do holdingového fondu. 
2.	Doterajší vývoj v oblasti prípravy hodnotenia inovatívnych finančných nástrojov  v Slovenskej republike

Predvstupová pomoc a programové obdobie 2004 – 2006

V rámci uplatňovania inovatívnych finančných nástrojov v predvstupovom období Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania (NARMSP) spravovala v priebehu rokov 1991 – 2003 finančné prostriedky z finančných memoránd programu PHARE a k nim prislúchajúce finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu (ŠR). Tieto prostriedky boli využité na programy orientované na rozvoj MSP: podporný úverový program – v rámci programu bolo poskytnutých 1192 úverov v celkovom objeme 3,95 mld. Sk, malú pôžičkovú schému – v rámci tejto schémy bolo poskytnutých 134 úverov v celkovom objeme 72,37 mil. Sk, mikropôžičkovú schému – celkovo bolo poskytnutých 1402 mikropôžičiek v celkovej výške 606 mil. Sk, záručnú schému – v rámci schémy bolo poskytnutých 109 záruk v objeme 206 mil. Sk a program rizikového kapitálu – na základe tohto programu vznikol v roku 1995 Fond štartovacieho kapitálu.

Dňa 30. 6. 2005 bolo podpísané memorandum o porozumení medzi EK, Ministerstvom hospodárstva SR a NARMSP, v ktorom bolo dohodnuté, že prostriedky (prostriedky z predvstupového programu PHARE), ktoré sa vrátia späť na účty NARMSP, budú využité na ďalší rozvoj MSP.

V programovom období 2004 – 2006 bola zo štrukturálnych fondov využitá len forma priamej nenávratnej pomoci pri celkovej alokácii pre SR 62,5 mld. Sk, čo predstavuje 1,64 mld. EUR pri kurze 38 SKK/EUR. Celkový záväzok finančných prostriedkov všetkých programových dokumentov štrukturálnych fondov na programové obdobie 2004 – 2006 predstavuje k 31. 12. 2006 sumu 44,8 mld.Sk, čo je 1,2 mld. EUR pri kurze 38 SKK/EUR.

Programové obdobie 2007 - 2013

V programovom období 2007 – 2013 sa pre Slovenskú republiku z rozpočtu EÚ vyčlení v bežných cenách na cieľ Konvergencia a cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť 11,1306 mld. EUR vo forme záväzkov. V súvislosti so snahou SR o čo najefektívnejšie využitie alokovaných finančných prostriedkov je žiaduce pri čerpaní prostriedkov využívať pre ziskovo orientované projekty MSP okrem priamej formy pomoci (štandardných grantových schém) aj nepriame formy – inovatívne finančné nástroje (IFN), resp. nástroje finančného inžinierstva. V zmysle článku 44 nariadenia 1083/2006 ide o tieto nástroje finančného inžinierstva: záručné fondy, úverové fondy, rizikové kapitálové fondy a fondy rozvoja miest.

Na základe úlohy C.30 uznesenia vlády SR č. 832 z 19. 10. 2005 (k Návrhu Národného strategického referenčného rámca 2007 – 2013 (1. verzia)) vypracovalo Ministerstvo financií SR „Návrh inovatívnych finančných nástrojov pre Národný strategický referenčný rámec 2007 – 2013“, ktorý vláda SR schválila uznesením č. 921 zo dňa 23. 11. 2005. Išlo o koncepčný materiál, ktorý vytvoril priestor pre detailnejšie rozpracovanie inovatívnych finančných nástrojov, pričom sa v dokumente navrhli predovšetkým nasledovné formy nepriamej pomoci: 

•	záručné schémy na úvery pre MSP;
•	schémy na podporu začínajúcich podnikateľov;
•	zvýhodnené úvery;
•	technickú pomoc pri tvorbe projektov PPP (verejno-súkromného partnerstva).

Výskum na peňažnom a finančnom trhu SR a následné analýzy preukázali neefektívne fungovanie trhu v niektorých trhových segmentoch. Najväčšie zlyhania nastávajú pri novozačínajúcich MSP z hľadiska nemožnosti preukázať a zdokladovať podnikateľskú históriu a zabezpečenia návratnosti obzvlášť v prvých rokoch investovania. Komerčný sektor nepokrýva dostatočne finančné požiadavky klientov (predovšetkým niektoré rizikové segmenty klientov), takisto nie je ochotný poskytovať zdroje na sofistikované investície a výrobu s dlhodobou návratnosťou, s dlhším odkladom splátok istiny a úrokov. Vyššie uvedené skutočnosti predstavujú z hľadiska komerčných bánk vysoké kreditné riziko.

Zlyhanie trhu nastáva aj v prípade malých podnikateľov, ktorí požadujú od banky len veľmi nízku finančnú angažovanosť (max. niekoľko mil. Sk). Táto klientela nie je uspokojená zo strany komerčných bánk kvôli vysokým transakčným nákladom. Zvlášť výrazné je toto zlyhanie v prípade, keď ide o financovanie transferu poznatkov do výrobnej praxe a financovanie počiatočných štádií technologických firiem so značným potenciálom rastu a zvyšovania trhového podielu. 

Z hľadiska intervencie štátu vzniká potreba využívania okrem priamej pomoci formou grantov aj nepriamej pomoci. Na základe údajov zo Správy o poskytnutej štátnej pomoci v Slovenskej republike v rokoch 2001 – 2006 bola podľa účelu poskytnutá štátna pomoc pre MSP v objeme 1 873,49 mil. Sk. Najvyšší objem bol poskytnutý v roku 2006 vo výške 1 551,61 mil. Sk, avšak v rokoch 2003 – 2004 nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc pre uvedený účel. Uvedená štátna pomoc bola v roku 2006 poskytnutá len v rámci kategórie A, čo znamená formou dotácie, resp. prostredníctvom daňového systému alebo systému sociálneho zabezpečenia. Slovenská republika ostatné formy štátnej pomoci uvedené v kategóriách B (podielová účasť), C (úvery so zvýhodnenou úrokovou sadzbou) a D (záruky) v roku 2006 nevyužila.

V nadväznosti na vyššie uvedený koncepčný materiál predložilo Ministerstvo financií SR na rokovanie vlády SR v októbri 2006 materiál „Návrh inovatívnych finančných nástrojov pre NSRR na roky 2007 - 2013 (II. etapa)“ v obmedzenej podobe bez väzieb na operačné programy. Tento dokument už obsahoval súbor schém inovatívnych finančných nástrojov, ako sú napr. záruky, konvertibilné úvery, návrhy fondov rizikového kapitálu, teda nástroje v podobnej štruktúre, v akej ich predstavuje iniciatíva JEREMIE. Vláda SR tento materiál schválila uznesením  č. 836 z 8. 10. 2006. 

EIF na základe mandátu od EK (Directorate General for Competition – DG COMP a Directoriate General for Regional Development – DG REGIO) realizoval v členských a prístupových krajinách EÚ Analýzu nedostatkov trhu v oblasti financovania MSP (tzv. Gap Analýza) ako podmienku EK (DG COMP a DG REGIO) pre úspešnú implementáciu programu JEREMIE. Táto analýza sa realizovala aj na Slovensku koncom roka 2006 a jej výsledky boli prezentované dňa 15. 12. 2006. Následne bola táto analýza predložená na pripomienkové konanie a schválená všetkými zainteresovanými rezortmi. Výsledná Gap Analýza je sprístupnená na internetovej stránke MF SR. (podrobnejšie v časti 3) 

V decembri 2006 bol schválený návrh Národného strategického referenčného rámca (NSRR) na obdobie 2007 - 2013, v ktorom sa v časti Koordinácia medzi operačnými programami a príspevkami s EIF a inými finančnými nástrojmi problematikou inovatívnych finančných nástrojov (JEREMIE) zaoberá príloha č. 8. Súčasne v decembri 2006 boli vládou SR schválené návrhy operačných programov na obdobie 2007 - 2013 s indikatívnymi alokáciami vyčlenenými pre IFN. 

Tabuľka č.1: Prehľad indikatívnych alokácií pre inovatívne finančné nástroje podľa operačných programov schválených vládou SR dňa 6. 12. 2006.
Operačný program (OP) | Riadiaci orgán | Celková alokácia na OP z ERDF | Spolufinancovanie zo ŠR vo výške 15% | Indikatívna alokácia pre IFN | Alokácia pre IFN z ERDF v %
| | | | ERDF | ŠR |
OP Informatizácia spoločnosti | ÚV SR | 993 095 405 | 175 252 130,29 | 50 000 000 | 8 823 529 | 5,03%
OP Bratislavský kraj | MVRR SR | 87 000 000 | 15 352 941,18 | 3 000 000 | 529 412 | 3,45%
OP Výskum a vývoj | MŠ SR | 1 209 415 373 | 213 426 242,29 | 130 000 000 | 22 941 176 | 10,75%
OP Životné prostredie | MZP SR | 230 756 935 | 40 721 812,06 | 20 000 000 | 3 529 412 | 8,67%
OP Konkurencieschopnosť a hospodársky rast | MH SR | 772 000 000 | 136 235 294,12 | *2 697 296 | 475 993 | 0,35%
Spolu | | 3 292 267 713 | 580 988 419,94 | 205 697 296 | 36 299 522 | 6,25%
*MH SR podmieňuje alokovanie tejto sumy na účely IFN úspešnosťou schémy, ktorú v súčasnosti riadi NARMSP.

Prehľad za jednotlivé operačné programy aktualizované v priebehu roka 2007 je nasledovný:

V súčasnosti je navrhnutých v rámci OP Informatizácia spoločnosti 50 mil. EUR na IFN z ERDF. Najväčší priestor pre inovatívne finančné nástroje v OP Informatizácia spoločnosti je v prioritnej osi 3 Zvýšenie prístupnosti k širokopásmovému internetu.

V rámci OP Bratislavský kraj sa predpokladá alokácia 3 mil. EUR na IFN z ERDF. Najväčší priestor pre IFN v rámci tohto OP je v prioritnej osi 2 Inovácie a informatizácia, na ktorú je alokovaných až 25 mil. EUR.

Na IFN je v OP Výskum a vývoj navrhnutých 130 mil. EUR  z ERDF na prioritnú os 1 Výskum a vývoj a prioritnú os 2 Výskum a vývoj v Bratislavskom kraji. Na základe aktualizácie OP bola suma vyčlenená na IFN zredukovaná na objem 80 mil. EUR.

Vo vláde SR schválenom dokumente je navrhnutých 20 mil. na IFN z ERDF v rámci OP Životné prostredie na prioritnú os 2 Ochrana pred povodňami a prioritnú os 5 Ochrana a regenerácia prírodného prostredia a krajiny. Na základe aktualizácie OP bola táto suma stiahnutá a súčasný návrh OP nepočíta s objemom pre IFN. Napriek tomu došlo k presunom prostriedkov v navrhovanom OP a v rámci prioritnej osi 2 Ochrana ovzdušia, ozónovej vrstvy a minimalizácia nepriaznivých vplyvov klimatických zmien vrátane je indikovaná suma 180 mil. EUR. Práve z tejto sumy by v budúcnosti mohli byť využité IFN. Dôvodom je spôsob použitia prostriedkov – je potrebné si uvedomiť, že IFN nijakým spôsobom nespochybňujú ciele OP, ktoré sa majú dosiahnuť, ale navrhujú alternatívne riešenie pre nástroje, ktorými sa stanovené ciele majú dosiahnuť. O konečných alokáciách bude rozhodovať vláda SR pri schvaľovaní materiálu, ktorý má minister financií predložiť do konca januára 2008 v súlade s návrhom uznesenia vlády SR k tomuto materiálu.
Operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast (OP KaHR) predstavuje najdôležitejší operačný program, ktorého prostredníctvom by sa iniciatíva JEREMIE mala v Slovenskej republike implementovať. Napriek tomu návrh OP KaHR inovatívne finančné nástroje prakticky neobsahuje.

V súčasnosti je na OP KaHR alokovaných 772 mil. EUR z ERDF, z toho cca 625 mil. EUR na prioritnú os 1 Inovácie a rast konkurencieschopnosti a približne 147 mil. EUR na prioritnú os 2 Cestovný ruch. Opatrenia v prioritnej osi 1 ako Inovácie a technologické transfery a Zvyšovanie energetickej efektívnosti na strane výroby aj spotreby a zavádzanie progresívnych technológií v energetike sú určené hlavne MSP. Opatrenia v rámci prioritnej osi 2 Cestovný ruch, hlavne opatrenie Podpora podnikateľských aktivít v cestovnom ruchu, sú taktiež vysoko atraktívne pre MSP a svojím komerčným charakterom zodpovedajú základným podmienkam úspešnosti IFN. Z alokácie 772 mil. EUR z ERDF je v návrhu OP KaHR podmienečne alokovaných na IFN necelých 2,7 mil. EUR, čo predstavuje 0,35% z celkovej alokácie. Podmienečnosť implementovania týchto prostriedkov sa viaže na vyhodnotenie schémy, ktorú v súčasnosti riadi NARMSP (viac ako 60 % - 70 % revolvingových prostriedkov z predvstupovej pomoci ponechané SR vo výške 1,6 mld. Sk má byť do konca roku 2008 zazmluvnených a na základe vyhodnotenia tejto schémy sa MH SR rozhodne či alokuje cca 2,7 mil. EUR na IFN). 

O konečných alokáciách operačných programov pre implementáciu IFN bude vláda SR rozhodovať pri schvaľovaní príslušných implementačných dokumentov, ktoré má v zmysle predkladaného návrhu uznesenia vlády SR, bod C.1 predložiť minister financií v spolupráci s podpredsedom vlády pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny, podpredsedom vlády a ministrom školstva, ministrom hospodárstva, ministrom výstavby a regionálneho rozvoja a ministrom životného prostredia do konca januára 2008.

3.	Výsledky analýzy nedostatkov trhu v oblasti financovania malých a stredných podnikov (Gap Analýza)

EIF na základe mandátu od EK (Directoriate General for Competition – DG COMP a Directoriate General for Regional Development – DG REGIO) realizoval v členských a prístupových krajinách EÚ analýzu nedostatku trhu v oblasti financovania MSP (tzv. Gap Analýza). Účelom analýzy je zistiť medzery medzi ponukou a dopytom po inovatívnych finančných nástrojoch na trhu. Cieľom teda je v rámci JEREMIE zistiť medzery medzi potenciálnym dopytom po produktoch finančného inžinierstva  na podporu MSP a mikroúverové operácie a existujúcou ponukou týchto produktov zo strany domácich špecializovaných finančných sprostredkovateľov. Vypracovanie Gap Analýzy je podmienkou EK (DG COMP a DG REGIO) pre začatie úspešnej implementácie iniciatívy JEREMIE. Táto analýza sa realizovala aj na Slovensku, pričom sa zistili predovšetkým nasledovné zlyhania trhu v súvislosti s prístupom MSP ku kapitálu v SR:

•	málo mikropôžičiek pre živnostníkov a začínajúcich podnikateľov;
•	nízky podiel domácich pôžičiek a záručných aktivít pre MSP na HDP;
•	nízky podiel faktoringu na HDP v porovnaní s priemerom EU-25;
•	nízky podiel aktivít v oblasti rizikových fondov vo vzťahu k HDP a ostatným stredoeurópskym členským krajinám;
•	nízky podiel výskumu a vývoja na HDP, slabý transfer technológií do praxe;
•	neexistujúca sieť Business Angels.  

Na odstránenie vyššie uvedených zlyhaní trhu v rámci štruktúry JEREMIE v rokoch 2007 – 2013 bol na základe výsledkov Gap Analýzy vypracovaný návrh investičného portfólia.

Návrh investičného portfólia – optimálne riešenie v zmysle Gap Analýzy
Pri optimálnom riešení sa navrhuje využiť v súlade s Gap Analýzou v rámci štruktúry JEREMIE v rokoch 2007 – 2013 nasledovné revolvingové nástroje v celkovom objeme cca 500 mil.EUR:

•	mikroúverová garančná schéma pre začínajúce podniky vo výške 180 mil. EUR;
•	sociálne mikroúvery;
•	portfóliové záručné schémy pre MSP;
•	záručná schéma na podporu  aktivít v oblasti faktoringu;
•	fondy rizikového kapitálu: 
o	Fond zárodočného kapitálu;
o	Fond rozvojového kapitálu; 
o	menšie investície do rizikových fondov;
•	fond duševného vlastníctva (IP Fund);
•	budovanie siete Business Angels (BANs);
•	Fond na stimulovanie pripravenosti investícií (VC: Private).

V oblasti mikrofinancovania sa navrhujú dve schémy. Vychádza sa z predpokladu, že ročne vznikne asi 25 000 nových malých podnikov a pri predpokladanom poskytnutí 15 000 úverov vo výške 15 000 EUR v priemere za obdobie 2007 – 2013 by to predstavovalo kapitálový záväzok vo výške cca 225 mil. EUR. Pri predpokladanom ručení vo výške 80 % je potrebný kapitál na záručné schémy vo výške cca 180 mil. EUR. Pri sociálnych mikroúveroch je navrhnutý pilotný program vo výške 5 mil. EUR. 
V oblasti úverového financovania napriek súčasnej existencie vysokej likvidity nedochádza k uspokojeniu dopytu po úveroch. Ako riešenie sú navrhnuté portfóliové záručné schémy pre MSP. Vychádza sa z predpokladu, že asi 10 % MSP, ktoré pôsobia na Slovensku (asi 430 000), uskutočňujú investície a teda je možné predpokladať poskytnutie 43 000 úverov v priemernej výške 50 000 EUR za obdobie 2007 – 2013. Pri predpokladanom ručení vo výške 50 % a straty vo výške 10 % by kapitál potrebný na záručné schémy dosiahol výšku cca 110 mil. EUR.

Priemerný rast faktoringových služieb na trhu na Slovensku za posledných päť rokov dosahuje asi 35 % v porovnaní s 28 %  v EÚ-10+2 a penetračné percento dosahuje 2,19 % v porovnaní s 2,34 % v EÚ-10+2 a 5 % v EÚ 25. Aj keď je penetračné percento na dobrej úrovni, dosahuje v priemere asi polovicu EÚ 25. Preto sa navrhuje záručná schéma na podporu faktoringu vo výške 50 mil. EUR.

Súčasná úroveň investícií rizikového kapitálu v SR predstavuje 0,013% HDP (rok 2004), čo predstavuje menej ako 10% európskeho priemeru. Táto úroveň je nižšia aj v porovnaním s inými novými členskými krajinami EÚ ako sú napr. Poľsko (5 x vyššia úroveň vo vzťahu k HDP) a Maďarsko (9 x vyššia úroveň vo vzťahu k HDP). V SR sa pri súčasnom raste HDP predpokladá dopyt po rizikovom kapitáli na úrovni týchto dvoch krajín, čo predstavuje 20 – 36 mil. EUR ročne, pri vyššom raste HDP by v priebehu rokov 2007 – 2013 mohol dosiahnuť ročnú úroveň 50 – 70 mil. EUR. Sektor rizikového kapitálu v súčasnosti v SR nielenže nedosahuje stupeň rozvoja európskeho priemeru (priemerná úroveň rizikového financovania je 0,354% HDP), ale nedosahuje ani priemer stredoeurópskych a východoeurópskych členských štátov. Na riešenie tohto problému sa predpokladá vytvorenie 4 fondov rizikového kapitálu, ktoré sú bližšie popísané v časti 4. tohto materiálu.

Rozdelenie prostriedkov holdingového fondu na jednotlivé nástroje a fondy sa navrhuje v štruktúre znázornenej v grafe č. 1.
Graf č. 1. : navrhované rozdelenie portfólia JEREMIE podľa Gap Analýzy z januára 2007

Gap Analýza navrhla v rámci štruktúry JEREMIE pre programové obdobie 2007 – 2013 príslušné revolvingové nástroje pokrývajúce medzeru na trhu vo výške cca 500 mil. EUR. Pri identifikácii tejto medzery sa vychádzalo z vývoja slovenskej ekonomiky v porovnaní s európskymi krajinami, predovšetkým rastu HDP vo vzťahu k potrebe rozšírenia bankových činností. Vychádzalo sa pritom z predpokladanej vysokej korelácie medzi úrovňou HDP a rozsahom finančného sprostredkovania v krajine. Po vyplnení identifikovanej medzery na trhu by mala nastať rovnováha medzi štandardom trhovej ekonomiky, koncentráciou podnikateľskej štruktúry a výškou intervencie zo strany bánk pri financovaní ekonomiky. 

V zmysle Gap Analýzy sa v prípade portfóliových záručných schém pre MSP očakáva možný dopad na trh až vo výške 10 – 15-násobku výšky záručného fondu. Takýto dosah predstavuje existujúci potenciál, jeho reálna potreba však závisí od absorbčnej kapacity daného sektora. Ale aj tento údaj dokazuje, že využitie inovatívnych finančných nástrojov je oveľa výhodnejšie ako časovo a objemovo obmedzené prideľovanie prostriedkov priamou formou. Tieto záručné schémy majú vyriešiť neuspokojený dopyt po kapitáli v podmienkach súčasnej existencie celkovej vysokej likvidity bánk. 

Samostatne zárobkovo činné osoby (SZČO) predstavujú možnosť, ako sa zbaviť závislosti od sociálnej podpory. Predpokladá sa, že počet ľudí, ktorých možno považovať za potenciálnych podnikateľov ako SZČO je 7 200. Na túto skupinu sa zameriava práve schéma sociálnych mikropôžičiek, pričom sa výška mikropôžičky predpokladá na úrovni 10 000 EUR.

Na podporu malých začínajúcich podnikov sa zameriava mikroúverová záručná schéma pre začínajúce podniky, ktorá by mala priniesť zlepšenie podmienok, ako sú nižšie zábezpeky, možnosť odkladu splácania istiny, zvýhodnený úrok a nižšie poplatky. Mikropôžičky predstavujú úvery vo výške do 25 000 EUR. 

Mikropôžičky podporujú podnikanie prostredníctvom SZČO a malé podniky. Tento nástroj teda zahŕňa nielen konkurencieschopnosť a podnikanie, ale aj sociálnu inklúziu. 
V prípade faktoringu sa predpokladá vytvorenie záručného fondu s cieľom podporiť faktoring bez regresu.

V prípade rizikového kapitálu sa očakáva zvýšenie objemu finančných prostriedkov vo výške 60 mil. EUR od ďalších investorov a v prípade fondu duševného vlastníctva sa očakáva, že tento fond bude samostatne financovateľný z externých alebo súkromných zdrojov. Aj tieto odhady sú len indikatívne a ich konečná podoba závisí od štúdie uskutočniteľnosti (feasibility study).

Vyššie uvedené navrhnuté portfólio finančných nástrojov v rámci štruktúry holdingového fondu umožňuje vytvoriť základy ďalšieho vysokého hospodárskeho rastu a zvýšenej konkurencieschopnosti v porovnaní s ostatnými európskymi krajinami v najbližších rokoch. Jeho konečná podoba bude predmetom tzv. štúdie uskutočniteľnosti (feasibility study), ktorá sa zrealizuje po schválení implementačných dokumentov vládou SR. Vďaka flexibilite štruktúry JEREMIE je možné tieto nástroje ďalej rozvinúť alebo zaviesť nové nástroje podľa potreby.

4.	Návrh postupu implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike v programovom období 2007 - 2013

V zmysle legislatívy EÚ je možné pri implementácii JEREMIE postupovať troma spôsobmi:
1.	vyhlásením verejného obstarávania na manažéra vytvoreného holdingového fondu
2.	priamym zverením správy prostriedkov holdingového fondu Európskemu investičnému fondu ako inštitúcii EÚ alebo
3.	prijatím národnej legislatívy, ktorou by sa určila národná finančná inštitúcia oprávnená čerpať prostriedky fondov EÚ ako správca prostriedkov holdingového fondu.

Všetky výhody a nevýhody týchto troch možností budú rozpracované v materiáli, ktorý pripraví MF SR v spolupráci so zainteresovanými rezortmi a predloží na rokovanie vlády SR do konca januára 2008.

Následne nastane fáza implementačná, ktorá pozostáva zo šiestich krokov:
1.	presun prostriedkov do holdingového fondu
2.	výber finančných sprostredkovateľov
3.	výzva pre MSP, aby predložili svoje investičné návrhy
4.	monitorovanie a vyhodnocovanie implementácie schémy
5.	spätné realokovanie prostriedkov do holdingového fondu
6.	opätovné použitie revolvovaných prostriedkov na podporu MSP.

Vláda SR svojím uznesením č. 836 zo dňa  8. októbra 2006 k návrhu inovatívnych finančných nástrojov pre Národný strategický referenčný rámec 2007 – 2013 (II. etapa) uložila ministrovi financií v bode B.2. v spolupráci s podpredsedom vlády a ministrom školstva, podpredsedom vlády pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny, ministrom hospodárstva, ministrom dopravy, pôšt a telekomunikácií ministrom životného prostredia, ministrom kultúry, ministerkou práce, sociálnych vecí a rodiny a ministrom výstavby a regionálneho rozvoja vypracovať návrh mandátu medzi Slovenskou republikou a Európskym investičným fondom o spolupráci pri implementácii inovatívnych finančných nástrojov v Slovenskej republike v termíne do 30.11.2006. Termín bol predĺžený do 30.9.2007. S cieľom splnenia predmetnej úlohy MF SR vypracovalo „Návrh mandátu medzi SR a EIF o spolupráci pri implementácii inovatívnych finančných nástrojov v SR v programovom období 2007 – 2013“, ktorý predložilo na medzirezortné pripomienkové konanie. Na základe záverov rokovaní v rámci medzirezortného pripomienkového konania sa predkladá tento materiál ako plnenie vyššie uvedenej úlohy uznesenia vlády SR. Zároveň minister financií v spolupráci s príslušnými ministrami rozpracuje spomínané alternatívy implementácie iniciatívy JEREMIE a pripraví implementačné dokumenty k iniciatíve JEREMIE na rokovanie vlády SR do konca januára 2008. Následne vláda SR rozhodne o výbere príslušnej alternatívy implementácie holdingového fondu v SR ako aj o výške záväzných alokácií z príslušných operačných programov do holdingového fondu.
Navrhovaná štruktúra a mechanizmus fungovania holdingového fondu 

V prípade verejného obstarávania alebo priamej spolupráce s EIF navrhovaná štruktúra a mechanizmus fungovania holdingového fondu znamená zapojenie externého subjektu do výkonu činnosti, ktoré Slovenská republika v súčasnosti nedokáže zabezpečiť v rámci vlastnej inštitucionálnej a odbornej kapacity a súčasne zapojiť do štruktúry domáce subjekty, ktoré sa čiastočne implementáciou inovatívnych finančných nástrojov v súčasnosti zaoberajú. Tretia možnosť vytvorenia holdingového fondu, prijatím potrebnej legislatívy na národnej úrovni, nepočíta so zapojením externého subjektu do riadenia operácií holdingového fondu.

IFN majú byť implementované v tých oblastiach, kde sa predpokladá návratnosť poskytnutých prostriedkov. Ak sa IFN nastavia správne, bude prostredníctvom nich možné podporiť omnoho viac projektov ako klasickou formou priamej podpory, vďaka navýšeniu zdrojov súkromným kapitálom ako aj vďaka revolvingovému charakteru týchto nástrojov. SR si v každom prípade prostredníctvom svojich riadiacich orgánov a prostredníctvom navrhovanej štruktúry implementačnej dokumentácie týkajúcej sa implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike zachová kontrolu nad vloženými prostriedkami. 

Úloha a postavenie holdingového fondu

Na základe konzultácií o implementácii nariadenia 1083/2006 je dôležitá otázka transferu finančných prostriedkov v prípade priamej spolupráce s EIF. Nariadenie 1083/2006, článok 44 predpokladá, že prostriedky poskytnú riadiace orgány formou grantu pre EIF. To znamená, že by prostriedkami z operačných programov, ktorých vlastníkom je SR, disponoval EIF. Tieto prostriedky by sa objavili v bilancii EIF, ktorý by ich musel konsolidovať a stal by sa tak ich vlastníkom. Ani EIF ani SR nepripúšťa túto alternatívu a výklad príslušného nariadenia bol predmetom rokovaní s EK dňa 25.4.2007 v Bruseli v rámci 7. zasadnutia Výboru pre koordináciu fondov (COCOF) a bilaterálneho stretnutia s DG REGIO dňa 30.05.2007. Závery z týchto stretnutí objasňujú celý problém tak, že EIF vystupuje ako prijímateľ pomoci (beneficiary). Takže na základe príslušnej dohody o financovaní sa prevedú prostriedky priamo na účet špeciálne vytvorenej spoločnosti Slovenskou republikou SPV (special purpose vehicle). Týmto sa dosiahne cieľ SR – t. j. vlastníkom prostriedkov zostane SR (prostredníctvom svojich agentúr a subjektov) v podobe zriadeného SPV. V ostatných dvoch prípadoch nariadenia 1083/2006 (verejné obstarávanie alebo národný zákon) problém konsolidácie je plne v zodpovednosti implementujúcej krajiny a jej inštitúcií.

Znenie príslušného nariadenia EK k implementácii JEREMIE:

V zmysle nariadenia 1083/2006, článok 44, ak sa vytvorí holdingový fond ako fond, ktorý bude investovať do fondov rizikového kapitálu, záručných fondov, úverových fondov a fondov územného rozvoja, členský štát alebo riadiaci orgán bude tento holdingový fond implementovať na základe jednej alebo viacerých nasledovných foriem:

(a)	zadaním verejnej zákazky v súlade s príslušným zákonom o verejnom obstarávaní;
(b)	v ostatných prípadoch, ak ide o dohodu, ktorá nie je zmluvou o poskytnutí verejnej služby v zmysle zákona o verejnom obstarávaní, poskytnutím grantu definovaného pre tento účel ako priamy finančný príspevok formou dotácie:
(i)	Európskej investičnej banke alebo Európskemu investičnému fondu; alebo
(ii)	finančnej inštitúcii bez verejnej súťaže, ak je to v súlade s vnútroštátnym právom, ktoré je v súlade so Zmluvou.

Na základe konzultácií s EK a Úradom pre verejné obstarávanie (ÚVO) je výklad nariadenia 1083/2006, článku 44 nasledovný:

Písmeno a) jasne hovorí o nutnosti výberu holdingového fondu, resp. sprostredkovateľa konkrétneho finančného nástroja formou výberu na základe zákona o verejnom obstarávaní v danej krajine. V rámci medzinárodného tendra je možné predpokladať vytvorenie konzorcia domácich finančných sprostredkovateľov zameraných na oblasť záručných schém a rizikového kapitálu za spoluúčasti nadnárodného manažéra (SZRB, NARMSP, EIF, Kreditanstalt für Wiederaufbau a pod.). Dôležité je, že v prípade výberu subjektu ako holdingového fondu, zodpovednosť voči riadiacim orgánom pri tomto riešení prechádza na víťazný subjekt.

Písmeno b) hovorí o dvoch možnostiach:
i)	priamym zadaním EIB (v prípade implementácie iniciatívy JESSICA) alebo EIF (v prípade JEREMIE). V prípade priameho zadania EIF, bude EIF plniť úlohy holdingového fondu ako manažér holdingového fondu s právomocami disponovať prostriedkami holdingového fondu (holdingovým fondom bude SPV) na základe rámcovej zmluvy medzi SR a EIF (zmluva o delegovaní riadenia prostriedkov z ERDF určených na podporu MSP). Rámcová zmluva bude obsahovať aj možnosť jej vypovedania a ukončenia právneho vzťahu. Túto, ako aj ostatnú právnu dokumentáciu, ktorá bude riešiť vzájomné vzťahy medzi riadiacimi orgánmi, SPV a EIF, predloží minister financií na schválenie vláde SR. EIF, ako manažér SPV, by implementoval finančné nástroje schválené riadiacimi orgánmi v rámci navrhovaného portfólia prostredníctvom existujúcich domácich inštitúcií  (napr. SZRB, a. s.) a s finančným zapojením privátneho sektora. V tomto prípade má hlavnú zodpovednosť voči riadiacim orgánom EIF (inštitúcia EÚ) ako manažér holdingového fondu.
alebo
ii)	zadaním národnej finančnej inštitúcii (napr. SPV), ktorej by táto právomoc mala byť daná zákonom popisujúcim implementáciu iniciatívy JEREMIE. Tento zákon by musel byť kompatibilný so Zmluvou o založení EÚ. V prípade výberu tejto alternatívy je potrebné pripraviť a schváliť zákon, ktorý by implementáciu iniciatívy JEREMIE upravil a súčasne by určil finančnú inštitúciu, ktorá implementáciu uskutoční, napr. „zákon o JEREMIE“. EK týmto predpokladá, že národné autority ustanovia takýmto zákonom na výkon finančného inžinieringu domáce inštitúcie, ktoré majú na tento výkon dostatočné skúsenosti a kompetencie – ako na trhu (skúsenosti s implementáciou nástrojov finančného inžinieringu) tak aj vo vzťahu k EK (predkladanie správ, monitorovanie a hodnotenie a pod.). Tento zákon okrem vyššie spomenutého zadefinovania príslušnej finančnej inštitúcie musí obsahovať ciele štátnej politiky a zdôvodnenie priameho výberu a poskytnutia grantu príslušnej finančnej inštitúcií. Ďalej musí obsahovať zdôvodnenie, že takáto inštitúcia má dostatočnú kvalifikáciu na úspešné plnenie úloh holdingového fondu. Riziko uvedeného postupu spočíva v tom, že určená finančná inštitúcia nemusí zodpovedať požiadavkám EK na kredibilitu a audit uzávierky programového obdobia v priebehu implementácie môže spochybniť oprávnenosť čerpania prostriedkov cez takúto inštitúciu. Takáto kontrola však prebehne až ex post. Ak teda uplatníme tento postup, môže sa stať, že v priebehu implementácie alebo až po roku 2015 by mohol Dvor audítorov vyjadriť svoje pochybnosti, následkom čoho by došlo k vráteniu prostriedkov z neoprávneného použitia. Zodpovednosť voči riadiacim orgánom by mala národná finančná inštitúcia (napr. SPV).

Úloha  a postavenie Special Purpose Vehicle (SPV) ako holdingového fondu pre iniciatívu JEREMIE na Slovensku pri implementácii jednej z troch možností uvedených vyššie:

Alternatíva 1
Znenie príslušného nariadenia EK k implementácii JEREMIE:

V zmysle Nariadenia EK č. 1083/2006, čl. 44 sa vytvorí holdingový fond ako fond, ktorý bude investovať do fondov rizikového kapitálu, záručných fondov, úverových fondov a fondov územného rozvoja, členský štát alebo riadiaci orgán bude tento holdingový fond implementovať na základe jednej alebo viacerých nasledovných foriem:

(a)	zadaním verejnej zákazky v súlade s príslušným zákonom o verejnom obstarávaní
(b)	v ostatných prípadoch, ak ide o dohodu, ktorá nie je zmluvou o poskytnutí verejnej služby v zmysle zákona o verejnom obstarávaní, poskytnutím grantu zadefinovaného pre tento účel ako priamy finančný príspevok formou dotácie:
(i)	Európskej investičnej banke alebo Európskemu investičnému fondu, alebo
(ii)	finančnej inštitúcii bez verejnej súťaže, ak je to v súlade s vnútroštátnym právom ktoré je v súlade so Zmluvou.

Z vyššie uvedených možností určenia holdingového fondu JEREMIE sa navrhuje uplatniť ustanovenie Nariadenia č. 1083/2006 písmeno b), i) predovšetkým z dôvodu uplatnenia nových pravidiel čerpania prostriedkov štrukturálnych fondov v okamihu prevodu prostriedkov formou grantu do holdingového fondu JEREMIE, vzhľadom na revolvingový charakter nástrojov v štruktúre riadenia holdingového fondu JEREMIE zabezpečujúci opätovné použitie prostriedkov vložených do holdingového fondu JEREMIE v prospech MSP po ich splatení aj po roku 2015, očakávané zvýšenie prostriedkov holdingového fondu JEREMIE od súkromných investorov (leverage effect) a flexibilitu pri využití jednotlivých nástrojov v rámci holdingového fondu JEREMIE na základe realokácií bez potreby schvaľovania EK. Z časového hľadiska získava holdingový fond časový priestor pre zazmluvnenie jednotlivých projektov v priebehu celého programového obdobia 2007 – 2013, pričom fondy rizikového kapitálu budú môcť pokračovať vo svojom programe aj v nasledujúcom programovom období. Vďaka spomínaným atribútom je možné verejné zdroje využiť efektívnejšie a v širšom rozsahu.

MSP – Malé a stredné podniky

V zmysle nariadenia EK č. 1083/2006, článok 44, ods. b) (i) bude manažérom holdingového fondu JEREMIE EIF. V súlade so záväzkami uvedenými v Rámcovej zmluve EIF zabezpečí transfer prostriedkov z alokácií operačných programov, uloží ich na viazaný (ESCROW) účet a poskytne ich holdingovému fondu JEREMIE (ďalej JHF). JHF vznikne ako účelová spoločnosť pre optimálne využitie fondu, za ktorý bude zodpovedať investičná rada. 

Hlavným rozhodovacím orgánom z pohľadu použitia prostriedkov v rámci implementácie iniciatívy JEREMIE bude investičná rada. Investičná rada bude zriadená na základe dohody a bude riadená štatútom, ktorý schváli vláda. Hlasovanie a hlasovacie práva v rámci investičnej rady budú navrhnuté a zabezpečené tak, aby boli zohľadnené jednotlivé príspevky z operačných programov holdingového fondu JEREMIE. Hlavnou úlohou investičnej rady bude prijímanie strategických rozhodnutí o jednotlivých nástrojoch finančného inžinierstva, rozhodovanie o realokáciách, rozhodovanie o podnikateľskom pláne JHF a pod. a to na základe odporučení manažéra JHF. Takýto mechanizmus zabezpečí, že riadiace orgány budú mať prostredníctvom rozhodovacích právomocí v investičnej rade kontrolu nad vloženými prostriedkami.

Po schválení investičných stratégií pre každý nástroj/fond, investičnou radou, budú určené implementačné subjekty v zmysle návrhu materiálu, ktorými môžu byť SZRB, NARMSP a RRF, predkladať podnikateľské plány, ktoré budú opäť predmetom schvaľovania v investičnej rade. V prípade, že investičná rada posúdi podnikateľské plány v súlade s investičnou stratégiou, jednotlivé implementačné subjekty v spolupráci s manažérom JHF zabezpečia ich implementáciu.

Jednotliví sprostredkovatelia budú vykazovať vo svojich pasívach alokácie z JHF ako prostriedky zverené na správu a riadenie produktov v zmysle podnikateľských plánov.

Zriadený JHF bude klientom Štátnej pokladnice. Sprostredkovatelia môžu využiť finančné inštitúcie zadefinované v podnikateľských plánoch.

Poznámka: V návrhu alternatívy 1 sa jedná o indikatívnu alternatívu k návrhu definovanom v materiály MF SR. Alternatívny návrh bude vyžadovať ďalšie dopracovanie v spolupráci MF SR a ÚV SR. Definitívna podoba alternatívy bude predložená do vlády podľa bodu C Návrhu uznesenia. 
 
Alternatíva 2
SPV vznikne ako kapitálová spoločnosť (navrhuje sa spoločnosť s ručením obmedzeným) zriadená a založená v zmysle príslušných ustanovení Obchodného zákonníka, ktorej väčšinová vlastnícka štruktúra bude pozostávať zo spoločníkov, ktorí sú v celosti alebo čiastočne vlastnení Slovenskou republikou zastúpenou príslušnými štátnymi orgánmi, pričom účelom zriadenia SPV bude podpora malého a stredného podnikania formou návratnej finančnej pomoci na revolvingovom princípe prostredníctvom vykonávania určitých finančných operácií s finančnými sprostredkovateľmi, ktorých cieľom je zlepšiť na konečnej úrovni dostupnosť kapitálu pre malých a stredných podnikateľov, a to na komerčných princípoch. Takýto spoločný podnik navrhujeme z hľadiska dlhodobej perspektívy, ktorou je vytvoriť štátnu inštitúciu zameranú na portfóliové záruky a rizikový kapitál (napr. ako Kreditanstalt für Wiederaufbau). Počas programového obdobia 2007 - 2013 by si takáto inštitúcia mohla vybudovať dôveryhodné postavenie na európskom trhu, na ktorom sú dnes prakticky len dve spoločnosti zaoberajúce sa ako zárukami, tak aj rizikovým kapitálom (Kreditanstalt für Wiederaufbau a EIF). Tento podnikateľský subjekt (SPV) vznikne ako spoločnosť s ručením obmedzeným konkrétnych spoločníkov. Aby sa na Slovensku nevytvárala konkurencia existujúcim inštitúciám navrhuje sa spoločenstvo Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, a. s. (SZRB, a. s.) a NARMSP, prípadne aj EIF. Podmienkou zapojenia NARMSP ako spoločníka v SPV je vyjasnenie si vzťahov medzi spoločníkmi NARMSP a problémov týkajúcich sa činnosti tejto agentúry pri realizácii podpory MSP. Podpísaním nových stanov NARMSP dňa 22. 6. 2007 došlo k vzájomnej dohode medzi jej členmi o vnútorných pomeroch agentúry a spôsobe jej riadenia, avšak o konečnom zapojení agentúry do celej schémy rozhodne vláda SR pri schvaľovaní predložených implementačných dokumentov k iniciatíve JEREMIE.  V prípade zapojenia EIF bude jeho postavenie kapitálovo obmedzené na minimum (napr. len 1 %). Dôvodom majektového prepojenia EIF je delegovanie manažérskych právomocí SPV na EIF. Vzájomné vzťahy medzi SZRB, a. s., príp. NARMSP, príp. EIF upraví spoločenská zmluva a dohoda spoločníkov (Shareholders´ Agreement), pričom spoločníci spoločnosti budú taktiež zmluvnou stranou dohody o zriadení investorského výboru a podriadia sa tak režimu právomoci a kompetencii investorského výboru; vzťahy medzi EIF a ostatnými spoločníkmi SPV v oblasti manažovania SPV upraví manažérska zmluva. Základné imanie spoločnosti a vklady jednotlivých spoločníkov budú uvedené v rámcovej zmluve a spoločenskej zmluve SPV. SPV bude založené na základe zakladateľskej dokumentácie, ktorú tvorí spoločenská zmluva, ktorá vymedzí okrem podstatných náležitostí spoločenskej zmluvy v zmysle Obchodného zákonníka postavenie konateľov, investorského výboru a valného zhromaždenia, dohoda spoločníkov o výkone práv a povinností pri správe SPV a štatút investorského výboru. Slovenská republika, spoločníci SPV a príslušné riadiace orgány uzatvoria dohodu o vytvorení investorského výboru a o schválení štatútu investorského výboru, ktorej prílohou bude štatút investorského výboru. Štatút investorského výboru bude zohľadňovať špecifiká vyplývajúce zo štruktúry holdingového fondu, najmä postavenie a rozhodovacie a hlasovacie právomoci riadiacich orgánov, ktoré alokujú do tejto štruktúry prostriedky z operačných programov. Znamená to, že konatelia SPV budú podriadení schvaľovacej právomoci investorského výboru, ktorý bude prijímať strategické rozhodnutia týkajúce sa implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike (napr. schvaľovanie záväzného podnikateľského plánu SPV, schvaľovanie povolenej štruktúry portfólia, objemov na jednotlivé IFN, plnenie cieľov operačných programov, spôsobe použitia realokácií a pod.).

Hlavným rozhodovacím orgánom z pohľadu použitia prostriedkov a dosiahnutia cieľov operačných programov v rámci implementácie iniciatívy JEREMIE bude investorský výbor v spolupráci s SPV. Manažér SPV bude mať povinnosť vypracovávať návrh stratégií a podnikateľského plánu SPV, ktoré bude predkladať investorskému výboru na schválenie. Investorský výbor bude zriadený na základe dohody o schválení štatútu investorského výboru medzi riadiacimi orgánmi a SZRB, a. s., príp. NARMSP a príp. EIF. Hlasovanie a hlasovacie práva v rámci investorského výboru bude navrhnuté a zabezpečené tak, aby boli zohľadnené jednotlivé príspevky z operačných programov holdingovému fondu. Súčasne sa vytvorí hlasovací mechanizmus, aby nedochádzalo k neadekvátnemu prehlasovaniu a blokovaniu. Investorský výbor bude zložený zo zástupcov rezortov zodpovedných za operačné programy, ktoré alokujú prostriedky do SPV. Okrem toho budú vo výbore zastúpené aj iné rezorty, príp. experti alebo pozorovatelia s poradným hlasom. Hlavnou úlohou investorského výboru je teda prijímanie strategických rozhodnutí o jednotlivých nástrojoch finančného inžinierstva, rozhodovanie o realokáciách, rozhodovanie o podnikateľskom pláne SPV a pod. na základe riešení predkladaných manažérom SPV, čo znamená, že riadiace orgány budú mať prostredníctvom rozhodovacích právomocí investorského výboru kontrolu nad vloženými prostriedkami. 

Investorský výbor bude teda zodpovedný za prijímanie rozhodnutí ohľadom nasledujúcich záležitostí:
•	schválenie podnikateľského plánu a jeho zmien alebo prepracovanie na základe návrhu manažéra SPV, pričom výkon manažérskych kompetencií v SPV viazaný schváleným podnikateľským plánom SPV;
•	schválenie operácií SPV na základe návrhu manažéra SPV;
•	prijatie smerníc pre spoluinvestovanie SPV na základe návrhu manažéra SPV, pokiaľ už nie sú uvedené v podnikateľskom pláne SPV;
•	vydanie pokynov ohľadom akéhokoľvek aspektu realizácie manažmentu SPV na požiadanie manažérom SPV;
•	schválenie správy o plnení, ktorú má manažér SPV predkladať na základe manažérskej zmluvy, ako aj ďalšej súvisiacej dokumentácie, ktorá obsahuje aj výpočet ďalších povinností vyplývajúcich z platnej legislatívy týkajúcej s štrukturálnych fondov;
•	schválenie použitia pomocnej rezervy;
•	schválenie výročnej správy audítora;
•	schválenie audítora SPV;
•	iné.

Po schválení investičných stratégií pre každý nástroj/fond investorským výborom budú príslušné subjekty (SZRB, a. s., NARMSP a vybraní finanční sprostredkovatelia) v spolupráci s manažérom SPV zabezpečovať ich implementáciu.

Okrem vyššie uvedených rozhodovacích právomocí bude investorský výbor pravidelne monitorovať manažérsku činnosť SPV, výkonnosť a vplyv aktivít SPV na slovenskú ekonomiku a plnenie operácií v súlade s cieľmi JEREMIE, operačnými programami a podnikateľským plánom. Ďalej bude dávať odporúčania pre SPV a Slovenskú republiku ohľadom realizácie manažérskej činnosti, ďalšieho vývoja aktivít SPV a/alebo pomocných aktivít zameraných na optimalizáciu dopadov aktivít SPV na slovenskú ekonomiku.

V zmysle nariadenia 1828/2006, článok 44, ods. 2 bude podnikateľský plán predovšetkým obsahovať:
•	cieľový trh podnikov a kritéria a podmienky ich financovania;
•	prevádzkový rozpočet nástroja finančného inžinieringu;
•	vlastníctvo nástroja finančného inžinieringu;
•	spolufinancujúci partneri alebo spoločníci;
•	stanovy nástroja finančného inžinieringu;
•	ustanovenia o profesionalizme, kompetencii a nezávislosti vedenia;
•	opodstatnenie a plánované použitie príspevku zo štrukturálnych fondov;
•	politika nástroja finančného inžinieringu ohľadom výstupu z investícií v podnikoch;
•	ustanovenia o zrušení nástroja finančného inžinieringu, vrátane opätovného použitia zdrojov vrátených do nástroja finančného inžinieringu z investícií alebo zvyšných po splnení všetkých záruk, ktoré pochádzajú z príspevku z operačného programu;
•	presnú charakteristiku produktov a mechanizmus riadenia financovania MSP.
Manažér SPV bude vystupovať ako manažér zriadeného SPV na základe manažérskej zmluvy a výkonu konateľských oprávnení v rámci SPV v rozsahu, v akom budú obsiahnuté v dohodách o financovaní, zakladacej dokumentácii, rámcovej zmluve a SPV bude viesť svoje účtovníctvo v súlade so zákonom o účtovníctve. Spoločníci SPV budú zostavovať konsolidované účtovné závierky v súlade so zákonom o účtovníctve. Takto sa aj priame operácie s bankami zamerané na poskytovanie záruk premietnu do súvahy SZRB, a. s.. Zriadený SPV bude klientom Štátnej pokladnice, t. j. všetky jeho prostriedky budú vedené na účtoch v Štátnej pokladnici.

Holdingový fond SPV bude disponovať prostriedkami z dvoch, prípadne troch zdrojov:

•	z prostriedkov štrukturálnych fondov EÚ prostredníctvom alokácií z príslušných operačných programov  (ERDF) ;
•	z prostriedkov spolufinancovania zo štátneho rozpočtu;
•	z prostriedkov investorov.

Riadiace orgány alokujú prostriedky do holdingového fondu zo svojich operačných programov na základe dohody o financovaní (Funding Agreement), teda dohody medzi SPV a relevantným riadiacim orgánom. Dohoda o financovaní deleguje právo disponovať s prostriedkami na manažéra SPV (holdingový fond), avšak so zachovaním právomocí SR strategicky prostredníctvom investorského výboru rozhodovať o použití týchto prostriedkov a využitie výnosu z uskutočnených investícií za účelom naplnenia cieľov  a indikátorov operačných programov. 

Dohoda o financovaní bude predovšetkým obsahovať:

•	podmienky alokácie z OP do holdingového fondu SPV;
•	investičnú stratégiu (účel použitia, očakávaný výnos a pod.) a plánovanie pre holdingový fond, resp. pre SPV;
•	systém poskytovania pomoci pre MSP a návratnosti pomoci podľa jednotlivých produktov;
•	popis uskutočnenia tendra pri fondoch rizikového kapitálu (call for expression of interest) na výber finančných sprostredkovateľov;
•	spôsob vyhodnotenia, výberu a akreditáciu finančných sprostredkovateľov;
•	prípravu a monitorovanie investičnej stratégie a opatrení holdingového fondu SPV;
•	predkladanie správ o operáciách holdingového fondu, ktorý bude zabezpečovať manažér SPV vo vzťahu k riadiacim orgánom;
•	pravidlá monitorovania implementácie investícií;
•	požiadavky auditu stanovené v nariadeniach štrukturálnych fondov na činnosť SPV, ako aj na napĺňanie cieľov operačných programov;
•	spôsob vystúpenia z nástroja finančného inžinierstva v prípade príspevku z OP;
•	ustanovenia týkajúce sa likvidácie holdingového fondu, vrátane opakovaného použitia (revolving) zdrojov vrátených do holdingového fondu z investícií alebo zvyšných zdrojov po splnení všetkých záväzkov zodpovedajúcich príspevku z operačného programu vrátane ustanovení na prípadné zrušenie nástroja finančného inžinierstva;
•	nárok manažéra holdingového fondu na kompenzáciu nákladov na riadenie počítaný podľa oprávnených nákladov na riadenie ako % z výšky prostriedkov poskytnutých na základe dohody o financovaní a spôsob úhrady nákladov na riadenie;
•	podmienky použitia príjmov z investícií holdingového fondu, ktoré by sa mali použiť na projekty na podporu MSP v súlade s podnikateľským plánom SPV;
•	iné.

Podmienky alokácie do jednotlivých nástrojov z holdingového fondu SPV, ktoré získal z operačných programov, budú uvedené v dohode o financovaní uzatvorenej medzi príslušným finančným sprostredkovateľom a SPV. Tieto dohody o financovaní budú špecifikovať nasledovné:

•	investičnú stratégiu a plánovanie;
•	monitorovanie a hodnotenie implementácie v súlade s platnými pravidlami;
•	spôsob vystúpenia z nástroja finančného inžinierstva v prípade príspevku z OP;
•	ustanovenia na zrušenie nástroja finančného inžinierstva vrátane opakovaného použitia zdrojov vrátených do nástroja finančného inžinierstva z investícií alebo zvyšných zdrojov po splnení všetkých záruk, zodpovedajúcich príspevku z operačného programu;
•	ďalšie náležitosti.

Medzi hlavné úlohy manažéra SPV bude patriť: 

•	spracovanie podnikateľského plánu, ktorý definuje celkovú stratégiu a nástroje v štruktúre riadenia holdingového fondu vrátane štúdie realizovateľnosti (feasibility study) pre každý relevantný nástroj;
•	realizácia tendra (call for expression of interest) na sprostredkovateľov (manažérov finančných nástrojov okrem záručných schém na nižšej úrovni);
•	uzatvoriť zmluvu so SZRB, na ktorej základe bude SZRB ako finančný sprostredkovateľ zabezpečovať tok finančných prostriedkov medzi holdingovým fondom JEREMIE a komerčnými bankami na účet záručných nástrojov holdingového fondu;
•	negociácia obchodných podmienok operácií;
•	riadenie portfólia operácií;
•	predkladanie správ vo vzťahu k investorskému výboru, EK, riadiacim orgánom a Slovenskej republike;
•	identifikácia príležitostí na spoluinvestovanie;
•	kontaktné miesto vo vzťahu k EK;
•	pomocné aktivity;
•	vypracovanie investičnej stratégie pre každý finančný nástroj zvlášť, ktorá bude obsahovať:

o	oblasti investovania;
o	produkty finančného inižinierstva;
o	podniky, na ktoré sa zameriava;
o	očakávaná výška leverage effect-u;
o	očakávanú návratnosť prostriedkov;
o	návrh prerozdelenia zisku alebo straty a pod.

Holdingový fond SPV bude v súlade s podnikateľským plánom a smernicami prijatými investorským výborom oprávnený uzatvárať dohody s tretími stranami (investormi) – dohody o spoluinvestovaní ohľadom implementácie programov spoluinvestovania s cieľom maximalizovať efekt využitia holdingového fondu.

Manažér SPV bude zodpovedať za úspešné plnenie úloh holdingového fondu SPV vo vzťahu k riadiacim orgánom, zastúpeným v investorskom výbore. Ďalej bude zodpovedať za implementáciu schém iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike a riadenie prostriedkov holdingového fondu SPV podľa podnikateľského plánu. Bude mať povinnosť spolupracovať s príslušnými národnými inštitúciami pri implementácii programu JEREMIE a jednotlivých nástrojov v Slovenskej republike počas programového obdobia 2007 – 2013. Manažér SPV bude mať povinnosť spolupracovať pri priamych operáciách so SZRB, a. s. a bude zodpovedať za realizáciu priamych operácií s komerčným sektorom. Ďalej bude mať zodpovednosť za prijatie opatrení za účelom prevencie vzniku straty. Manažér SPV bude mať povinnosť rešpektovať všetky právne predpisy Spoločenstva vzťahujúce sa na oblasť štátnej pomoci a ostatné nariadenia EK a smernice týkajúce sa hospodárenia s verejnými financiami. 

V zmysle výkladu EK týkajúceho sa finančného inžinierstva v programovom období 2007 – 2013 poskytnutím grantu holdingovému fondu nestrácajú príslušné orgány zodpovednosť za zdroje holdingového fondu  SPV a zodpovednosť za prijímateľa ako takého, ktorým je holdingový fond SPV. Poskytnutie grantu nemá vplyv na zadefinované funkcie a zodpovednosti za riadenie, certifikáciu a audit vo vzťahu následných investícií z príspevkov operačných programov do nástrojov finančného inžinierstva, do podnikov – predovšetkým MSP. V tejto súvislosti treba venovať pozornosť príslušným požiadavkám na kontrolu a audit uvedených v nariadeniach štrukturálnych fondov s cieľom zabezpečiť správne využitie verejných financií. V prípade prijímateľa grantu má zodpovednosť za monitorovanie, hodnotenie a predkladanie správ riadiaci orgán, v prípade holdingového fondu má zodpovednosť za monitoriovanie, hodnotenie a predkladanie správ manažér holdingového fondu vo vzťahu k riadiacemu orgánu (napr. vybraný manažér verejným obstarávaním alebo EIF alebo národné inštitúcie, ktorým boli prostriedky zverené na základe zákona). Okrem toho v prípade presunu prostriedkov na konečného prijímateľa – MSP, je možné, že dôjde k štátnej pomoci. Členské štáty a riadiace orgány za podpory holdingového fondu musia preto rešpektovať pravidlá štátnej pomoci.

V prípade, že sa manažérom SPV stane EIF a získa z operačných programov alokácie formou grantu, je možné získať ďalšie dodatočné zdroje formou úveru z EIB. Úver by získal SPV (nie SR) za podmienok porovnateľných so štátnymi dlhopismi SR, možno aj lepších, pretože SPV bude manažované EIF, čo je kapitálova inštitúcia EIB. Z hľadiska kvalifikácie takéhoto zdroja sa zahraničný úver s lehotou splatnosti viac ako 5 rokov považuje v zmysle devízového zákona za priamu zahraničnú investíciu. Úver z EIB predstavuje investíciu súkromného kapitálu, z ktorej sa zabezpečia zdroje pre investície v pomere pari passu súkromných a verejných zdrojov. Podiel súkromných zdrojov bez akejkoľvek štátnej pomoci je definovaný v rámci vybraných účelov štátnej pomoci, v konkrétnych nariadeniach, rámcoch alebo usmerneniach. Na základe toho sa predpokladá, že vďaka vyššie spomínanému súkromnému kapitálu od EIB sa nebudú musieť uplatňovať pravidlá štátnej pomoci na úrovni finančných nástrojov. Túto hypotézu bude potrebné počas prípravy právnych dokumentov v nasledujúcom období  overiť na úrovni EK (DG COMP). Predkladaný materiál neobsahuje konkrétny návrh financovania MSP prostredníctvom rizikového kapitálu, ale len načrtáva možnú štruktúru a mechanizmus fungovania holdingového fondu. Pri zriadení, resp. financovaní tohto fondu, ako aj  pri následnom presune prostriedkov na konečného príjímateľa MSP je potrebné počítať s existenciou prvkov štátnej pomoci. Podobne, v prípade využitia záručných schém ako nástroja financovania MSP z holdingového fondu SPV bude potrebné rešpektovať pravidlá poskytovania štátnej pomoci. V prípade realizácie podpory MSP v režime štátnej pomoci, použitím nástrojov navrhnutých zo zdrojov holdingového fondu SPV, a to formou záručných schém a fondov rizikového kapitálu bude potrebné určiť primárny účel štátnej pomoci (pomoc pre regionálny účel, podpora MSP, podpora výskumu, vývoja a inovácií). Pri realizácii IFN bude teda príslušná forma nepriamej pomoci vo vzťahu k prijímateľom posudzovaná podľa účelu štátnej pomoci a teda bude mať prednosť vecná rovina oproti technickej rovine. Podľa účelu štátnej pomoci sa určí príslušný predpis štátnej pomoci.

Portfólio nástrojov navrhnutých zo zdrojov holdingového fondu

Po schválení a podpísaní príslušných zmluvných dokumentov, manažér SPV spracuje štúdiu uskutočniteľnosti (feasibility study) pre príslušné nástroje finančného inžinierstva. V zmysle Gap analýzy bude portfólio nástrojov navrhnutých zo zdrojov holdingového fondu pozostávať zo záručných schém a fondov rizikového kapitálu.

Záručné schémy

Záručné schémy sú najlepšie využiteľné v komerčne zaujímavých projektoch s relatívne istou finančnou návratnosťou. Dôležité je, aby vybrané projekty neboli veľmi rizikové. Na takéto účely sú vhodnejšie rizikové fondy. Záručné schémy sú vhodné pre financovanie MSP hlavne v neskorších fázach rozvoja. Vyššie uvedené závisí od zvolenej stratégie a priorít, ktoré sa budú chcieť podporiť. Záručnými schémami je možné podporiť aj začínajúcich MSP, pričom v zahraničí sa práve záručné schémy využívajú na tento účel. Najväčšou výhodou záručných schém je najmä tzv. leverage effect na disponibilitu zdrojov na podporu MSP na trhu, ktorý vznikne práve vďaka prevzatiu záruk za časť portfólia komerčnej banky. Kľúčovým pre úspech záručných schém je zvýšenie záujmu komerčných bánk poskytnúť podporu aj tým subjektom MSP, ktoré v súčasnej situácii nespĺňajú nastavené kritériá.

Do navrhovanej štruktúry bude zapojená Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s. (SZRB, a. s.), ktorá v rámci svojej činnosti už v súčasnosti poskytuje záruky, zabezpečuje spravovanie a využívanie finančných prostriedkov určených na podporu podnikateľských subjektov a podporu podnikateľskej činnosti na základe programov podpory vyhlásených bankou a vládou Slovenskej republiky a poskytovanie finančných prostriedkov určených na tento účel.

SZRB, a. s. má záujem o zapojenie do záručných schém a navrhujeme jej nasledovné postavenie:

•	ako finančný sprostredkovateľ 

SZRB, a. s. bude v rámci navrhovanej štruktúry holdingového fondu vystupovať ako spoločník SPV a zároveň bude môcť vystupovať ako finančný sprostredkovateľ a bude tak zabezpečovať tok finančných prostriedkov medzi holdingovým fondom  a  komerčnými bankami na účet záručných nástrojov holdingového fondu. SZRB, a. s. bude poskytovať automatické záruky (záruka na balík žiadostí o úver, ktoré spĺňajú kritériá) a jednotlivé záruky. To znamená, že SZRB, a. s. bude vykonávať tie činnosti ako v súčasnosti, avšak tieto budú kryté prostriedkami z holdingového fondu SPV. SZRB, a. s. môže pri poskytovaní záruk a pri splnení ďalších podmienok vystupovať ako poskytovateľ štátnej pomoci.

•	spolupráca s manažérom SPV pri zabezpečovaní priamych operácií

Na základe „due dilligence“ vykonanej v komerčných bankách manažérom SPV zo záručného fondu holdingového fondu SPV tento poskytne zaručenie portfólia vybranej komerčnej banke. Zaručenie portfólia môže mať rôzne formy a jednotne sa tieto nástroje nazývajú priame štrukturálne operácie, ktoré sa budú vykonávať v zmysle ustanovení Obchodného zákonníka. Keďže tieto SZRB, a. s. nemôže v zmysle zákona o bankách implementovať, bude tak môčť robiť prostredníctvom SPV, ktorý bude subjektom obchodného práva. Efekt z týchto operácií je obdobný ako pri zárukách, avšak s rozdielnym postupom a v rámci príslušného legislatívneho rámca. Tieto operácie sú zamerané na zníženie rizika existujúceho úverového portfólia, ktoré zahŕňa rôzne produkty v závislosti od dohody s komerčnými bankami. Návrh na uskutočnenie priamej operácie, ako aj výšku rizika, za ktoré bude holdingový fond ručiť, predloží manažér SPV na schválenie investorskému výboru. Manažér SPV bude pri týchto operáciách spolupracovať so SZRB, a. s. napr. pri výkone due dilligence, nastavení ratingu na príslušné tranže pohľadávok a prenášať svoje know-how, ako tieto operácie vykonávať. V rámci prenosu poznatkov a skúseností externého manažéra SPV pôjde aj o monitorovanie, predkladanie správ, hodnotenie a pod. voči EK. Spomínané priame operácie sú obdobou operácií, ktoré vykonávajú veľké investičné banky ako napr. JPMorgan alebo Merrill Lynch ako štandardnú syntetickú sekuritizáciu na výlučne komerčných princípoch. SZRB, a. s., si ako spoločník SPV takto získa dôveru investorov, povesť a postavenie v investorských kruhoch. Odhadujeme, že  po transfere poznatkov od manažéra SPV bude SZRB, a. s. vykonávať tzv. štrukturálne operácie prostredníctvom SPV.

V rámci priamych operácií sa nebude zaručovať tá časť portfólia príslušnej komerčnej banky, ktorá vznikla vďaka už vydanej záruke SZRB, a. s. ako finančného sprostredkovateľa (prvá možnosť postavenia SZRB), aby nedošlo k použitiu zdrojov štrukturálnych fondov dvakrát na ten istý účel. V tomto prípade pôjde o krytie už existujúceho portfólia komerčnej banky pre MSP sektor. Aby sa pri porftóliovej záruke neposkytla pomoc dvakrát, bude potrebné, aby komerčná banka ako základ na posúdenie rizika portfólia vybrala len portfólio úverov, ktoré sú bez záruky SZRB, a. s. poskytnuté zo zdrojov SPV. Krytie štrukturálnych operácií bude zabezpečené z prostriedkov holdingového fondu SPV. SZRB, a. s. môže navyše poskytovať priame úvery, resp. poskytovať záruky s vyšším krytím z vlastných zdrojov podľa svojho uváženia. Záruky SZRB, a. s. z vlastných zdrojov nebude potrebné vynímať z portfólia určeného na priame operácie.

Z hľadiska použitia štrukturálnych operácií je nevyhnutné si uvedomiť, že želateľný tzv. leverage effect sa nevzťahuje len na možné zvýšenie likvidity komerčných bánk, pretože tá je v súčasnosti dostatočná, ale v prvom rade sa dosiahne tzv. leverage effect ponuky úverov pre MSP na trhu, pretože prostredníctvom zabezpečenia portfólia si komerčné banky uvoĺnia kapitálovú primeranosť na poskytovanie ďalších úverov.

Fondy rizikového kapitálu

Rizikový kapitál je najvhodnejšie využívať pri inovatívnych projektoch a v počiatočných fázach rozvoja firmy. Malo by ísť o projekty s potenciálne vysokou návratnosťou, ale zároveň aj vysokou mierou rizika úspešnosti. Typické vhodné projekty sú napr. výroba prototypu novej technológie a v prípade úspechu jeho komercializácia. Vzhľadom na vysokú rizikovosť podnikateľ len ťažko získa úver alebo iné zdroje. Súkromný investor je ale ochotný podstúpiť vyššie riziko, keďže ide o projekt s potenciálne vysokou ziskovosťou.

V rámci navrhnutého portfólia budú zriadené 4 fondy a tieto budú úzko spolupracovať s národnými agentúrami. Fond zárodočného kapitálu bude poskytovať kapitál a tzv. participačné úvery (úvery na financovanie základného imania spoločnosti za výhodných podmienok s účasťou na zisku spoločnosti) pre začínajúce spoločnosti v počiatočnom zárodočnom štádiu. Participačné úvery môžu vo väčšine prípadov vhodne nahradiť programy zamerané na subvencie výskumu a vývoja. Tento nástroj by mal významne využívať formálnu úzku spoluprácu s podporou začínajúcich MSP, inštitúciami zaoberajúcimi sa výskum a vývojom a transferom technológií.  Fond rozvojového kapitálu sa bude zameriavať na investície do začínajúcich, resp. expandujúcich MSP prostredníctvom podielovej účasti alebo kombinovanej podielovej účasti a úverového financovania. Cieľom tohto fondu bude zabezpečiť kontinuitu financovania rozvíjajúcich sa úspešných slovenských MSP, ktoré ukončili zárodočné štádium. Investície môžu byť zamerané na automobilovú dodávateľskú sieť ako aj na podnikanie v oblasti energetiky a životného prostredia. Do týchto fondov pôjdu prostriedky zo štrukturálnych fondov, ktoré alokujú do holdingového fondu SPV riadiace orgány. Vo fondoch by mali kapitálovo participovať aj súkromní investori. Aktuálna výška kapitálu vo fondoch bude závisieť od výšky alokácií z operačných programov do holdingového fondu SPV. V zmysle usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci a rizikovom kapitáli pre malé a stredné podniky (2006/C 194/02) platí, že aspoň 50 % zdrojov pre investície uskutočnené v rámci opatrenia rizikového kapitálu musia poskytnúť súkromní investori alebo aspoň 30 % v prípade opatrení zameraných na MSP so sídlom v podporovaných oblastiach. Fondy by boli riadené správcovskou spoločnosťou s dominantným rozhodovaním súkromných investorov o komerčných záležitostiach. 

Tieto schémy rizikového kapitálu budú vytvorené v súlade s dobrými praktickými postupmi v oblasti súkromného rizikového kapitálu, zvlášť s ohľadom na zabezpečenie nezávislosti riadenia, ekonomickej udržateľnosti vrátane motivácie pre všetkých investorov a manažment.

Okrem vyššie uvedených fondov rizikového kapitálu a v snahe realizovať značnú časť potenciálu slovenského výskumu a vývoja fond zárodočného kapitálu môže vytvoriť synergický vzťah s možnými nástrojmi transferu technológií – napr. fond duševného vlastníctva. Pre fond duševného vlastníctva je potrebný vysokokvalifikovaný manažment v oblasti právnej a investičných expertíz. Účelom fondu bude nadobúdať práva k patentom vrátane kreatívneho priemyslu  a tieto patenty realizovať prostredníctvom licencií, predajom alebo tvorbou vedľajších produktov novým spoločnostiam.

Fondy s právnou subjektivitou by sa mali zakladať výlučne v prípade, že sa predpokladá vstup súkromného investora do takéhoto fondu. V opačnom prípade je možné takýto fond „zriadiť“ len účtovne vytvorením „kapitálového fondu“, o ktorom by fond viedol analytickú evidenciu. Znížili by sa tak transakčné náklady spojené so založením fondu a celá štruktúra by sa zjednodušila. 

Na manažment fondov rizikového kapitálu manažér SPV uskutoční tender na spoločnosti, ktoré sa profesionálne zaoberajú riadením fondov rizikového kapitálu (napr. ponuky môžu predkladať existujúce alebo novovytvorené fondy rizikového kapitálu). V týchto prípadoch bude potrebné posúdiť, či fond možno považovať za podnik používajúci výhody štátnej pomoci.

Spoločný fond: Budovanie siete Business Angels a program investičnej pripravenosti. Aj keď nepôjde o finančný nástroj, je potrebné vytvoriť infraštruktúru, ktorá je prínosom pre investora, ako aj podnikateľa. Cieľom je podporiť investície v zárodočnom štádiu a iniciovať, aby sa z jednotlivcov, ktorí dosiahli úspech ako podnikatelia, stali investori. NARMSP môže v rámci iniciatívy JEREMIE spolupracovať s holdingovým fondom SPV a môže vytvoriť „obslužnú“ platformu pre rizikový kapitál: poradenské, konzultačné služby, technická pomoc, budovanie siete Business Angels, program investičnej pripravenosti, a pod. NARMSP môže pri vytváraní tejto „obslužnej“ platformy a pri splnení ďalších podmienok vystupovať ako poskytovateľ štátnej pomoci, prípadne minimálnej pomoci. Predpokladá sa, že po ukončení prvého finančného kola a vrátení výnosu z kapitálových investícií, bude NARMSP zapojená do SPV po už uvedenom vyriešení problémov týkajúcich sa činnosti tejto agentúry pri realizácii podpory MSP. Okrem toho sa NARMSP môže v rámci výzvy na predkladanie ponúk uchádzať o implementáciu príslušnej schémy rizikového kapitálu.

Z hľadiska riadenia holdingového fondu v prípade výnosu z kapitálových investícií a úverov je dôležité nastaviť podmienky pre súkromných investorov investujúcich do rizikových fondov, v ktorých participuje aj štát. Tieto podmienky sú často rovnaké ako podmienky pre verejného investora (tzv. princíp pari passu - t. j. rovnaká odmena za rovnaké riziko). No často je systém nastavený tak, že existuje istá ochrana investícií súkromných investorov (napr. verejné prostriedky pokryjú istú časť straty súkromného investora). Nastavenie týchto podmienok je kľúčové – podmienky sa musia nastaviť tak, aby bol súkromný investor správne motivovaný – t. j. ochotný investovať svoj kapitál (vďaka istej štátnej garancii), ale zároveň bol motivovaný vyberať len tie najkvalitnejšie projekty a neriskovať nadmerne, či nebyť nadmerne opatrný. Podmienkou štátnej garancie je, aby štát nekryl potenciálnu stratu vo výške presahujúcej 50 % nominálnej výšky zaručenej investície. Takto nastavené podmienky sa vo všeobecnosti z hľadiska pravidiel štátnej pomoci akceptujú ako opatrenia motivácie súkromného investora poskytnúť rizikový kapitál pre cielené podniky – MSP a opatrenia zamerané na prijímanie rozhodnutí o investíciách na komerčnej báze. Tieto podmienky budú navrhnuté v rámci podnikateľského plánu, resp. samostatnou dohodou medzi manažérom príslušného fondu a spoločníkmi v tomto fonde. 

Náklady na riadenie holdingového fondu

Nariadenie 1828/2006 v článku 43, ods. 4 určuje maximálnu výšku nákladov na riadenie v závislosti od typu príslušného fondu ako ročný priemer za obdobie trvania pomoci, ktorá sa vypočíta ako % z kapitálu vloženého z operačného programu do holdingového fondu alebo do príslušných nástrojov finančného inžinieringu. V prípade holdingového fondu alebo záručného fondu je tento limit 2 %, v ostatných prípadoch 3 % s výnimkou mikroúverov a 4 % pre mikroúvery. Nariadenie síce špecifikuje maximálnu výšku nákladov na riadenie, avšak neuvádza, spôsob úhrady týchto nákladov. Na základe praktických skúseností k výplate nákladov na riadenie by malo dôjsť až po zazmluvnení na úrovni konečného prijímateľa, t. j. z investovaného kapitálu. Pripúšťa sa, že určité percento je potrebné vyplatiť vopred z dôvodu prvotných nákladov pri spúšťaní celej schémy. EK v rámci výkladu predmetného ustanovenia uvádza, že oprávnené náklady na riadenie štrukturálnych fondov v momente čiastočnej alebo konečnej uzávierky operačného programu by nemali prekročiť v priemere príslušné percento ročne za tú časť programového obdobia, počas ktorej holdingový fond alebo nástroj finančného inžinieringu efektívne riadi operáciu, limity stanovené v článku 43, ods. 4 nariadenia 1828/2006. EK ďalej odporúča, aby sa odmena odvádzala z čiastky, ktorá bude v skutočnosti investovaná do podniku, poskytnutá ako úver alebo zaviazaná pre záruku pre podnik. Ak sú oprávnené náklady na riadenie odvodené z objemu prostriedkov vložených z operačných programov a v konečnom dôsledku vyplatených alebo zaviazaných na záruky pre podniky, mohli by znamenať motiváciu pre holdingový fond a nástroj finančného inžinieringu, aby aktívne podporovali rozvoj a expanziu podnikov – MSP.

Úroky získané z platieb z operačných programov do fondov uvedených v článku 44 nariadenia 1083/2006 sa použijú na financovanie nástrojov finančného inžinierstva pre MSP. Zdroje získané z investícií fondov uvedených v článku 44 tohto nariadenia, alebo ktoré zostanú po splnení všetkých záruk, sa opätovne použijú v prospech MSP. Keďže úroky predstavujú dodatočný príjem, časť nákladov na riadenie bude kompenzovaná v prípade záručných schém z výnosu z úrokov získaných z  finančných prostriedkov uložených na účte v Štátnej pokladnici. Ročné úročené percento zo zdrojov určených na záruky by malo byť vyššie ako je strop nákladov na riadenie fondu (2% p.a.) – v závislosti od situácie na trhu.

V zmysle nariadenia 1828/2006, článok 43, ods. 7 výnosy z kapitálových investícií a úverov sa po odpočítaní pomerného podielu nákladov na riadenie a motivačnej odmeny (performance incentives) rozdelia najskôr v prospech investorov, ktorí pôsobia na základe princípu investora trhovej ekonomiky do výšky odmeny určenej v stanovách alebo zmluve príslušného nástroja finančného inžinierstva, a následne sa rozdelia proporcionálne medzi všetkých financujúcich spoločníkov alebo akcionárov. Správca fondu bude správne motivovaný investovať do naozaj kvalitných projektov v prípade, že získa podiel na zisku fondu. Správne nastavenie podmienok je kľúčové preto, aby boli vybrané len naozaj zaujímavé projekty a aby tak aj verejný sektor nebol vystavený zbytočnému riziku straty finančných prostriedkov. Na splnenie týchto podmienok je preto nutné, aby boli fondy ziskové, čo je v súčasnosti bez zapojenia MH SR viac rizikové.

Čerpanie prostriedkov štrukturálnych fondov v prípade holdingového fondu

Na základe predloženého návrhu postupu implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike prostredníctvom vytvorenia holdingového fondu SPV je možné ihneď, po určení manažéra holdingového fondu, čerpať prostriedky štrukturálnych fondov, pretože ich presun do holdingového fondu SPV je samotným čerpaním (holdingový fond SPV je totižto prijímateľom). SPV bude teda prijímateľom grantu a riadiaci orgán pri poskytovaní príslušného príspevku z operačného programu do holdingového fondu SPV požiada EK o refundáciu 85 % prostriedkov. Ďalšími prijímateľmi sú nástroje finančného inžinierstva, ktoré implementujú príslušné operácie formou kapitálových investícií, poskytnutých úverov alebo záruk pre MSP (vrátane čiastky zaviazanej ako záruka záručného fondu). Tieto platby vrátane oprávnených nákladov na riadenie predstavujú oprávnené výdavky.

5.	Záver

Po prípravnej a hodnotiacej fáze inovatívnych finančných nástrojov nastáva fáza implementácie iniciatívy JEREMIE, ktorej prvým krokom je určenie spôsobu manažovania holdingového fondu SPV. Predkladaný materiál popisuje navrhovanú štruktúru a mechanizmus fungovania holdingového fondu SPV v Slovenskej republike. Pre objektívne posúdenie materiál pokrýva tri alternatívy implementácie holdingového fondu v zmysle článku 44 nariadenia 1083/2006. Na základe tohto materiálu minister financií v spolupráci s príslušnými ministrami rozpracuje spomínané alternatívy implementácie iniciatívy JEREMIE a pripraví implementačné dokumenty k iniciatíve JEREMIE. 

Na základe analýzy finančných alokácií na IFN v programovom období 2007 – 2013 hlavným problémom implementácie iniciatívy JEREMIE v SR je štruktúra identifikovaných zdrojov v operačných programoch a neúčasť prostriedkov z OP KaHR MH SR. Vzhľadom na argumenty uvedené v materiáli o potrebe alokácie prostriedkov z OP KaHR do holdingového fondu je silné odporúčanie zakomponovať prostriedky OP KaHR na implementáciu iniciatívy JEREMIE v takej výške, ktorá by vyrovnala rizikovosť zdrojového portfólia. O výške alokácií z jednotlivých operačných programov bude rozhodovať vláda SR súčasne so schvaľovaním implementačných dokumentov k iniciatíve JEREMIE v termíne do konca januára 2008.

Abecedný zoznam používaných skratiek

BANs | sieť obchodných anjelov
Beneficiary | prijímateľ
Business Angels | obchodní anjeli – sú to erudovaní privátni investori (jednotlivci, konzultanti alebo spoločnosti), ktorí vyhľadávajú dobré projekty alebo myšlienky, ktoré pomáhajú rozvíjať formou podnikania
COCOF | Výbor EK pre koordináciu fondov
DG COMP | Directorate General for Competition – Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž
DG REGIO | Directorate General for Regional Development – Generálne riaditeľstvo pre regionálny rozvoj
Due Dilligence | previerka alebo analýza podniku
EIB | Európska investičná banka
EIF | Európsky investičný fond
EK | Európska komisia
ERDF | Európsky fond regionálneho rozvoja
ES | Európske spoločenstvo
EÚ 10+2 | vybrané členské krajiny EÚ – Španielsko, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Veľká Británia, Portugalsko, Belgicko, Holandsko, Luxembursko, Grécko, Írsko, Dánsko
EÚ 25 | členské krajiny EÚ do roku 2007 t.j. bez Bulharska a Rumunska
Feasibility study | štúdia uskutočniteľnosti
Funding Agreement | dohoda o financovaní
Gap Analýza | analýza trhu zisťujúca medzeru medzi dopytom a ponukou v príslušnej oblasti
HDP | hrubý domáci produkt
IFN | inovatívne finančné nástroje
IP Fund | Intelectual Property Fund – fond duševného vlastníctva
JEREMIE | Joint European Resources for Micro and Medium Enterprises -Spoločné európske zdroje pre malé a stredné podniky
JESSICA | Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas – spoločná európska pomoc pre udržateľnosť investícií v mestských oblastiach
JPMorgan | významná súkromná spoločnosť poskytujúca finančné služby na celom svete
Leverage effect | pákový efekt – zvýšenie objemu disponibilných prostriedkov
Merrill Lynch | významná súkromná spoločnosť zameraná na finančný manažment a poradenstvo na celom svete
MF SR | Ministerstvo financií Slovenskej republiky
MH SR | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky
MSP | malé a stredné podniky
MŠ SR | Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
MVRR SR | Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
MŽP SR | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky
NARMSP | Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania
NSRR | Národný strategický referenčný rámec
OP | operačný program
OP KaHR | operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast
Pari passu | rovnaká odmena za rovnaké riziko
Performance incentives | motivačná odmena
PHARE | Poland and Hungary Assistance for Restructuring of their Economies – pomoc Poľsku a Maďarsku pri reštrukturalizácii ekonomiky, program bol v roku 1990 rozšírený aj na bývalé Československo
Pool Fund | spoločný fond
PPP | Public Private Partnership – verejno-súkromné partnerstvo
RO | riadiaci orgán
Shareholders´ Agreement | dohoda spoločníkov
SPV | Special Purpose Vehicle – spoločnosť zriadená na osobitný účel
SZČO | samostatne zárobkovo-činná osoba
SZRB | Slovenská záručná a rozvojová banka
ŠR | štátny rozpočet
ÚVO | Úrad pre verejné obstarávanie
ÚV SR | Úrad vlády Slovenskej republiky
VC | Venture capital – rizikový kapitál fondu
VC Growth | fond rizikového kapitálu investujúci do expandujúcich podnikov
VC Private | fond rizikového kapitálu zameraný na prípravu investícií
VC Seed | fond rizikového kapitálu investujúci do začínajúcich podnikov