DOLOŽKA

finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie 

1. Odhad dopadov na verejné financie 

  Predpokladané náklady na verejné financie sú v jednotlivých nákladových položkách  v nasledovnej štruktúre:

nákladová položka/rok	2008	2009/2010	2011	
2012
	
1. analógové vysielače a technológia 
- navrhovaný variant V2
- max. 179 mil. SKK za 3 roky
- fondy (ŽP)
- nie je nákladom na ŠR	0	- 59,7 mil. SKK	- 59,7 mil. SKK	- 59,7 mil. SKK	
2. paralelná prevádzka
- navrhovaný variant V2
- max. 197 mil. SKK za 6-mes. prevádzku
- štátna pomoc vysielateľom
- náklad na ŠR (prostriedky nie sú plánované v rozpočtovej kapitole MDPT SR)
- predpokladaný príjem do ŠR z jednorazovej úhrady cca 300 mil. SKK	+ 320 mil. SKK	
- 131 mil. SKK

	- 66 mil. SKK
	0	
3. prístup k vysielaniu STV
- navrhovaný variant V2
- max 570 mil. SKK na 20% domácností
- zdroj príjmy STV
- nie je nákladom na ŠR	0	0	- 285 mil. SKK	- 285 mil. SKK	
4. koncoví užívatelia
Variant V0	0	0	0	0	
4. koncoví užívatelia
Variant V1 (pri 100 tis. ks)	0	450 mil. SKK	0	0	
4. koncoví užívatelia
Progresívny model (variant V2a)
- náklad na ŠF - OPIS 
- náklad na ŠR – povinné 15 % spolufinancovanie
- pri 75 % zo 6000 SKK	0	max.
- 8.552 mil. SKK
min.
- 678 mil. SKK
	0	0	
4. koncoví užívatelia
Stabilizačný model (variant V2b)
optimálna väzba stabilizačného modelu
- náklad na ŠR (prostriedky nie sú plánované v rozpočtovej kapitole MPSVaR SR)	0	- 495 mil. SKK	- 495 mil. SKK	- 494 mil. SKK	

Priamy dopad na štátny rozpočet bude mať riešenie paralelnej prevádzky, a to v objeme max. 197 mil. Sk, t. j. v rozsahu nákladov na plnú šesťmesačnú analógovú prevádzku vysielania a nákladov na dočasné analógové vysielacie zariadenia, a to v rokoch 2009 - 2011, resp. podľa realizácie technického plánu prechodu. Tieto prostriedky nie sú plánované v rozpočtovej kapitole MDPT SR. Nárok na štátny rozpočet bude možné kompenzovať z príjmu štátneho rozpočtu z určenej úhrady, ktorú zaplatí poskytovateľ (poskytovatelia) multiplexu za udelenie individuálnych oprávnení za pridelené frekvencie podľa zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov. Úhrada bude určená, resp. známa až v priebehu výberového konania na sieť frekvencií poskytovateľovi (poskytovateľom) multiplexu, predpokladaná výška úhrady bude 320 mil. Sk.
V rámci podpory nákladovej položky 4. koncoví užívatelia materiál rozpracúva viacero riešení.
Variant V0 nebude mať žiaden vplyv na štátny rozpočet, rizikom je však socioinformačná kríza, ktorá môže nastať v dôsledku nedostatočnej penetrácie v čase vypnutia analógového vysielania.
Pri progresívnom modeli (variant V2a) by bolo možné použiť prostriedky Operačného programu Informatizácia spoločnosti (OPIS). Rozsah nákladov na realizáciu progresívneho modelu bude závisieť od jeho štruktúry, a to, či bude cielený plošne, alebo regionálne. V prípade realizácie progresívneho modelu z OPIS pri plošnej penetrácii by náklady predstavovali max. sumu 8.552 mil. Sk, ktorá by pokryla náklady na kúpu zariadení vyššieho štandardu (s MHP platformou) pre 1 900 344 domácností, a to v období  rokov 2009 – 2011/12 pri intenzite 75 % z ceny 6000 Sk za zariadenie; pri 50 % intenzite by náklady predstavovali 5.701 mil. Sk. V prípade regionálne cielenej penetrácii by výška nákladov závisela od rozhodnutia, na ktoré regióny by sa podpora vzťahovala, pričom minimálne náklady by mohli byť v prípade 50 % intenzity Trnavského kraja 678 mil. Sk (najnižšia možná podpora z hľadiska intenzity a početnosti). Realizácii progresívneho modelu by predchádzalo schválenie vládou SR jeho rozpracovania, ako aj schválenie takéhoto použitia prostriedkov ŠF Európskou komisiou. Čerpanie tejto podpory by záležalo od iniciatívy oprávneného žiadateľa, pričom by bola riešená pravdepodobne formou poukážkového systému. Nárok na štátny rozpočet by predstavoval 15 % ako podiel spolufinancovania projektov OPIS. 
V prípade schválenia stabilizačného modelu by náklady predstavovali 200 mil. Sk až 5.609 mil. Sk podľa zvolených skupín, ku ktorým by podpora smerovala (variant V2b); v týchto prípadoch nie je možné využiť prostriedky ŠF. 
V rámci medzirezortného pripomienkového konania sa v rámci stabilizačného modelu vyšpecifikovala tzv. optimálna väzba stabilizačného modelu, ktorá zohľadňuje povinnosť platiť poplatok/úhradu za verejnoprávne vysielanie a zároveň zohľadňuje špecifickú skupinu handicapovaných ľudí, ktorých náklady na prídavné zariadenie sú z dôvodu jeho využiteľnosti väčšie. V takomto prípade by náklady predstavovali pri predpokladanom 75 % spolufinancovaní zo sumy 1.500 Sk za prídavné zariadenie (1.125,- Sk) 584 mil. Sk  a zo sumy 6.000 Sk za prídavné zariadenie s MHP platformou a EPG (4.500,-Sk) 900 mil. Sk. Zároveň je potrebné upozorniť na skutočnosť, že vo vyššie uvedenej tabuľke ani v materiáli samotnom nie sú kalkulované náklady na administráciu tohto riešenia.
Vyčíslenie nákladov všetkých variantov a aj jednotlivých modelov podpory koncových užívateľov, ako aj možných zdrojov verejných prostriedkov je uvedené vo vlastnom materiáli. 
Uvedené vyčíslené náklady sú orientačné. Podrobnejšie členenie bude rozpracované v materiáli Spôsob financovania vybraných nákladových položiek v rámci zavádzania digitálneho vysielania v Slovenskej republike, ktorý bude predložený na rokovanie vlády SR do konca roku 2008 (pozri navrhované uznesenie vlády SR bod B.1.).  

2. Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb 

Prechod na DVB-T je významným technologickým pokrokom, ktorý bude mať pozitívny dopad na spoločnosť, najmä v kontexte nových služieb a zvýšenia kvality príjmu vysielania. Neoddeliteľnou súčasťou je však technické dovybavenie obyvateľstva prídavnými zariadeniami alebo novými prijímacími zariadeniami schopnými prijímať digitálne vysielanie. V závislosti od zvoleného modelu prístupu štátu k podpore obyvateľstva v rámci informatizácie spoločnosti (progresívny, stabilizačný, motivačný model, nulový variant) sa bude vyvíjať aj priamy ekonomický dopad na obyvateľstvo (financovanie/spolufinancovanie zariadenia). Náklady na jednu domácnosť možno vyčísliť podľa štandardu technického zariadenia, pričom cena prídavného zariadenia sa pohybuje cca od 1.500 Sk (bez MHP platformy) po 6.000 Sk (zariadenia s MHP platformou) a vyššie. Prechod na DVB-T priamo neovplyvní iné náklady domácností na zabezpečenie prístupu k vysielaniu, t. j. napr. poplatky pre káblových operátorov alebo výšku koncesionárskeho poplatku (resp. poplatku za služby verejnosti poskytované STV a SRo).
Negatíva súvisiace s technologickým  zvládnutím prechodu na DVB-T by mala odstrániť paralelne prebiehajúca informačná kampaň zameraná na technické, organizačné aj vzdelávacie informácie, a to podľa vopred špecifikovaných požiadaviek jednotlivých cieľových skupín (koncepcia infokampane bola schválená vládou SR). Dopad spolupodieľania sa štátu na finančnom a organizačnom zabezpečení prechodu na DVB-T na obyvateľov, ako aj hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb bude pozitívny. 
Verejnoprávni vysielatelia sú subjekty priamo sa podieľajúce na prechode na digitálne vysielanie, pričom sa navrhuje taký variant, aby negatívny dopad súvisiaci so zabezpečením prístupu k verejnoprávnemu televíznemu vysielaniu nebol z hľadiska štátneho rozpočtu aj financovania verejnoprávneho vysielania zaťažujúci. V súvislosti so zabezpečením prístupu k vysielaniu STV na území, ktoré nebude pokryté terestriálnym digitálnym vysielaním, bude STV zabezpečovať prístup prostredníctvom kariet umožňujúcich satelitný príjem; takéto riešenie si môže vyžiadať 570 mil. Sk z rozpočtu STV (variant V2).

3. Odhad dopadov na životné prostredie

Realizácia predloženého materiálu nebude mať negatívny vplyv na životné prostredie. Materiál rieši otázku možnej podpory v rámci existujúcich systémov na likvidáciu elektrického a elektronického odpadu  vytvoreného v dôsledku prechodu na DVB-T. Samotný prechod na DVB-T bude mať vo všeobecnosti pozitívnejší vplyv na životné prostredie ako analógové vysielanie (najmä s ohľadom na zníženie výkonov vysielačov, čím dôjde k zníženiu elektromagnetického žiarenia).

4. Odhad dopadov na zamestnanosť

Realizácia predloženého materiálu nebude mať negatívny vplyv na zamestnanosť.

5. Odhad dopadov na podnikateľské prostredie

Vysielanie je jeden zo základných informačných tokov. Rozšírenie možností súvisiacich s digitálnym vysielaním pozitívne ovplyvní trhy, ktoré s ním súvisia, ako aj zúročí výhody, ktoré z neho získava podnikateľské prostredie.   
Prechodom na DVB-T sa vytvoria tiež nové trhy, na ktorých bude možné realizovať nové elektronické aj obsahové služby. Predložený materiál navrhuje optimálne modely financovania prechodu z pohľadu zvolených priorít. Realizácia predloženého materiálu nebude mať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie.