N o v é   z n e n i e

N á v r h

ZÁKON

z ............  2001

o ochrane vôd a  o nakladaní s vodami
a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

PRVÁ ČASŤ 
ÚVODNÉ USTANOVENIA

§ 1

Predmet úpravy

        (1) Tento zákon vytvára podmienky na všestrannú ochranu povrchových vôd a podzemných vôd vrátane vodných  ekosystémov^1) a od vôd priamo závislých krajinných ekosystémov, na zlepšovanie  stavu povrchových  vôd a podzemných vôd a na ich účelné a hospodárne používanie.

        (2) Tento zákon upravuje  práva a povinnosti fyzických  osôb a   právnických  osôb  k povrchovým vodám, podzemným  vodám a  nehnuteľnostiam, ktoré s nimi  súvisia, pri ich ochrane, účelnom a hospodárnom používaní, oprávnenia a povinnosti orgánov štátnej vodnej správy a zodpovednosť za porušenie povinností podľa tohto zákona.

§ 2
Vymedzenie základných pojmov

         (1) Vodným útvarom je trvalé alebo dočasné sústredenie vody na zemskom povrchu alebo pod jeho povrchom, ktoré je charakterizované typickými formami výskytu a znakmi hydrologického režimu.

 (2) Hydraulickým kolektorom podzemnej vody je horninové teleso, ktorého pórovitosť a priepustnosť sú v porovnaní s okolitým horninovým prostredím natoľko väčšie, že gravitačná voda v ňom môže prúdiť rýchlejšie a je možné z neho odoberať významnejšie množstvo podzemnej vody.

         (3) čiastkovým povodím je časť územia povodia, z  ktorého celý povrchový odtok vteká prostredníctvom potokov, riek, veľtokov  alebo jazier do určitého profilu vodného  toku
       (4) Využiteľným množstvom podzemnej vody je dlhodobý priemer množstva vody doplňujúcej vodný útvar podzemnej vody za jeden rok, zmenšený o dlhodobý ročný odtok potrebný na to, aby sa kvalitatívne ciele, určené pre povrchové vody s ním súvisiace dosiahli a aby sa zabránilo výraznejšiemu poškodeniu s nimi spojených krajinných ekosystémov.

        (5) Minimálnym zostatkovým prietokom je prietok vody vo vodnom toku, ktorý ešte umožňuje všeobecné používanie povrchovej vody a ekologické funkcie vodného toku.

(6) Minimálnou hladinou podzemnej vody je hladina, ktorá ešte umožňuje trvale udržateľné využívanie vodných zdrojov a riadnu funkciu vodných útvarov s nimi súvisiacich.

        (7) Vodou z povrchového odtoku je voda zo zrážok, ktorá nevsiakla do zeme a vteká do stokovej siete z terénu alebo z vonkajších častí budov.

        (8) Kanalizáciou je súbor objektov a zariadení určený na  neškodné odvádzanie komunálnych odpadových vôd, splaškových odpadových vôd a priemyselných odpadových vôd  (ďalej len "odpadová voda ") a osobitných vôd a v prípade stokovej siete delenej alebo polodelenej sústavy aj vody z povrchového odtoku, vrátane ich čistenia. 

        (9) Verejnou kanalizáciou je súbor objektov a zariadení určený na  neškodné odvádzanie komunálnych  odpadových vôd, vrátane ich čistenia.

       (10) Splaškovou odpadovou vodou je použitá voda, ktorá pochádza z obydlí a služieb, predovšetkým z ľudského metabolizmu a činností v domácnostiach,  z kúpeľní, stravovacích zariadení a z iných podobných zariadení a nie je hromadená  v žumpách.

       (11) Priemyselnou odpadovou vodou je voda, ktorá pochádza z výrobných činností priemyslu, služieb a živností, iného charakteru ako je splašková odpadová  voda a voda z povrchového odtoku.

      (12) Komunálnou odpadovou vodou je voda zo sídelných útvarov, pozostávajúca prevažne zo splaškových  odpadových vôd;  môže obsahovať  priemyselné odpadové vody, infiltrovanú vodu a v prípade jednotnej stokovej siete alebo polodelenej stokovej siete aj vodu z povrchového odtoku.

      (13) Aglomeráciou je územne ohraničená oblasť, v ktorej sú osídlenie alebo hospodárska činnosť natoľko rozvinuté, že je opodstatnené odvádzať z nich komunálne odpadové vody stokovou sieťou do čistiarne odpadových vôd alebo na iné miesto ich spracovania a vypúšťania.

       (14) Recipientom je vodný útvar, do ktorého sa povrchová voda,  podzemná voda, odpadová voda a osobitná voda vypúšťa.

         (15) Stokovou sieťou je sieť potrubí a pridružených objektov, na neškodné odvádzanie odpadových vôd alebo osobitných vôd do čistiarne odpadových vôd stoková sieť môže byť jednotnej sústavy, delenej sústavy alebo polodelenej sústavy.

         (16) čistiarňou odpadových vôd je súbor objektov a zariadení na čistenie odpadových vôd a osobitných vôd pred ich vypúšťaním do povrchových vôd alebo podzemných vôd alebo ich iným použitím.

         (17) Primárnym čistením je spôsob  čistenia odpadových vôd a osobitných vôd fyzikálnym procesom alebo chemickým procesom, ktorý zahŕňa sedimentáciu alebo iné procesy s účinnosťou zníženia znečistenia komunálnych odpadových vôd aspoň o 20% v ukazovateli päťdennej biochemickej spotreby kyslíka a o 50% v ukazovateli nerozpustené látky.

         (18) Sekundárnym  čistením je čistenie odpadových vôd a osobitných vôd  biologickými  procesmi s gravitačnou separáciou kalu od vyčistených odpadových vôd alebo inými spôsobmi čistenia odpadových vôd, ktorým sa zabezpečia požadované limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia vo vypúšťaných odpadových vodách.

        (19) Dvojstupňovým  čistením odpadových vôd a osobitných vôd je čistenie, ktoré spočíva v procesoch využívajúcich fyzikálne postupy alebo chemické postupy a biologické pochody na zníženie množstva nerozpustených látok a rozpustených látok, najmä organických látok.

       (20) Primeraným čistením je taký proces spracovania alebo zneškodnenia komunálnych odpadových vôd alebo osobitných vôd, ktorým sa zabezpečí, že kvalitatívne ciele vôd recipientu a požiadavky určené podľa tohto zákona a predpisov vydaných na jeho vykonanie budú dodržané.

       (21) Iným vhodným spôsobom zneškodňovania komunálnych odpadových vôd je uplatnenie takého spôsobu alebo procesu ich spracovania, ktorý je z hľadiska možného dopadu na vody recipientu rovnocenný dvojstupňovému čisteniu komunálnych odpadových vôd.

       (22) čistiarenským kalom je zmes vody a tuhých látok odstránených z  odpadových vôd, splaškových odpadových vôd a osobitných vôd prirodzenými procesmi alebo umelo iniciovanými procesmi; za čistiarensky kal sa nepovažujú zhrabky.

       (23) Ekvivalentným obyvateľom (1 EO) je množstvo biologicky odstrániteľného organického znečistenia vyjadreného hodnotou  ukazovateľa  biochemická spotreba  kyslíka za   päť dní (BSK_5), ktorá je  ekvivalentná znečisteniu produkovanému jedným obyvateľom, t.j. 60g BSK_5  za deň.

       (24) Vypúšťaním vôd je odvádzanie odpadových vôd alebo osobitných vôd do povrchových vôd alebo podzemných vôd.
 
       (25) Priamym vypúšťaním odpadových vôd alebo osobitných vôd do podzemných vôd   je ich odvádzanie priamo do zvodneného kolektora, najmä vsakovacími studňami, galériami alebo sieťou vsakovacích drénov.

        (26) Nepriamym vypúšťaním je vnikanie škodlivých látok, obzvlášť škodlivých látok, odpadových vôd, alebo osobitných vôd do podzemných vôd cez pôdu alebo jej podložie.

        (27) Jestvujúcim priemyselným zdrojom je výrobná prevádzka alebo iné zariadenie, z ktorého sa vypúšťajú odpadové vody obsahujúce obzvlášť škodlivé látky, ak  sa výrobná prevádzka alebo iné zariadenie uvedie do prevádzky do jedného roka od nadobudnutia účinnosti vykonávacieho predpisu [( § 75 ods. 2 písm. a) a b)] alebo od  jeho zmeny, ktorá sa bude vzťahovať na vypúšťanie  odpadových vôd z takejto výrobnej prevádzky alebo iného zariadenia. 

        (28) Novým priemyselným zdrojom je výrobná prevádzka alebo iné zariadenie, z ktorého  sa budú vypúšťať odpadové vody  obsahujúce obzvlášť škodlivé látky a bude uvedené do prevádzky po jednom roku od nadobudnutia účinnosti vykonávacieho predpisu [( § 75 ods. 2 písm. a) a b)] alebo od  jeho zmeny, ktorá sa bude vzťahovať na vypúšťanie odpadových vôd z takejto výrobnej prevádzky alebo iného zariadenia. Za nový priemyselný zdroj sa považuje aj jestvujúci priemyselný zdroj, v ktorom sa po týchto termínoch zvýšila spracovateľská  kapacita obzvlášť škodlivých látok o viac ako 20%.

       (39) škodlivou  látkou a obzvlášť škodlivou látkou sú látky zo skupín látok alebo látok im príbuzných, ktoré sú uvedené v prílohe č. 1 tohto zákona, ktoré môžu ohroziť kvalitu alebo zdravotnú nezávadnosť vôd. 

       (30) Nebezpečnou látkou sú škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky, ktoré nie sú súčasťou odpadových vôd.

        (31) Limitnou hodnotou ukazovateľov znečistenia (ďalej len" limitná hodnota znečistenia") vo vypúšťaných odpadových vodách je najvyššia prípustná koncentrácia príslušnej škodlivej látky, obzvlášť škodlivej látky alebo inej látky vo vypúšťaných odpadových vodách.

        (32) Kvalitatívnymi cieľmi sú hodnoty škodlivých látok, obzvlášť škodlivých látok a iných látok v povrchových vodách, pri dodržaní ktorých je zabezpečený ekologicky priaznivý stav vodných útvarov a potrebné podmienky na ochranu zdravia obyvateľstva a na používanie vody.

         (33) Znečistením vôd je priame alebo nepriame vypúšťanie alebo únik látok alebo tepla do vody, ovzdušia    alebo pôdy spôsobené ľudskou činnosťou a prírodnými vplyvmi alebo  ktoré môže poškodiť zdravie ľudí, kvalitu vodných ekosystémov alebo od nich priamo závislých krajinných ekosystémov, spôsobiť poškodenie materiálnych hodnôt,  obmedzenie alebo zhoršenie rekreačných možností alebo iného užívania životného prostredia.

         (34) Ohrozením vôd je také nakladanie s odpadovými vodami, osobitnými vodami alebo s nebezpečnými látkami, ktoré môže mať za následok zhoršenie stavu vôd.

         (35) Eutrofizáciou je obohacovanie vody živinami, najmä zlúčeninami dusíka a fosforu, ktoré má za následok zvýšený rast siníc, rias a vyšších rastlinných foriem, čím môže dôjsť k nežiadúcemu zhoršovaniu biologickej rovnováhy a kvality tejto vody.

§ 3
Rozdelenie vôd 

     (1) Vody sa členia na povrchové vody a podzemné vody.

     (2) Povrchovými vodami sú  vody prirodzene sa vyskytujúce na zemskom povrchu. Sú nimi
a)	vodné toky (§ 39),
b)	 občasne tečúce nesústredené vody, 
c)	stojaté povrchové sústredenia vody, 
d)	vody, ktoré sa vyskytujú na území chránenom pred zaplavením pri povodni a ktoré nemôžu pri zvýšenom vodnom stave vo vodnom toku odtekať prirodzeným spôsobom (ďalej len ”vnútorná voda”).

     (3) Podzemnými vodami sú všetky vody nachádzajúce sa pod povrchom zeme  v pásme nasýtenia a  v bezprostrednom kontakte s pôdou alebo s pôdnym podložím, vrátane podzemných vôd slúžiacich ako médium na akumuláciu, transport a exploatáciu zemského tepla z horninového prostredia (ďalej len "geotermálna voda"). Podzemnými vodami zostávajú podzemné vody aj po ich odkrytí prirodzeným prepadom ich nadložia, banskou činnosťou,^2) činnosťou vykonávanou banským spôsobom^3)  alebo vykonaním inej obdobnej  činnosti. 

     (4) Podzemné vody sú prednostne určené na zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou a na účely, na ktoré je použitie pitnej vody ustanovené osobitným predpisom.^4) Iné použitie podzemných vôd je možné iba pri zachovaní ich prednostného určenia.

     (5) Osobitnými vodami sú povrchové alebo podzemné vody vyhlásené za prírodné liečivé zdroje alebo za prírodné minerálne vody podľa osobitných  predpisov^5) a vody ktoré sú vyhradenými nerastami a banskými vodami podľa osobitného  predpisu.^6) Na osobitné vody sa vzťahuje tento zákon, len pokiaľ to výslovne ustanovuje

                       

DRUHÁ ČASŤ
 VÝSKYT A STAV POVRCHOVÝCH  VÔD A PODZEMNÝCH VD

§ 4
Zisťovanie výskytu a hodnotenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd

     (1) Zisťovanie výskytu a hodnotenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd je činnosť, ktorá slúži na výkon štátnej vodnej správy, na zabezpečenie potrebných podkladov na tvorbu koncepcií trvalo udržateľného rozvoja a na informovanie verejnosti.

     (2) V rámci zisťovania  výskytu a hodnotenia  stavu povrchových vôd a podzemných vôd sa vykonáva 
a)	identifikácia vodných útvarov povrchovej vody a podzemnej vody 
vrátane  ich určenia  na rôzne  spôsoby  používania, najmä na  odber vody pre pitnú vodu,  vodu na kúpanie, vodu  na závlahy a na podporu života pôvodných druhov rýb,
b)	sledovanie množstva a kvality vôd vo vodných útvaroch povrchových vôd a podzemných vôd   a ich ovplyvňovanie pri nakladaní s vodami, 
c)	bilancovanie množstva a kvality povrchových vôd a podzemných vôd (ďalej len "vodná bilancia"),
d)	sledovanie stavu kvality vôd, podľa Ministerstvom životného prostredia Slovenskej            
 republiky (ďalej len "ministerstvo") schválených programov monitorovania vo vodných útvaroch  určených v písmene a), v  citlivých oblastiach a v zraniteľných oblastiach;  zásady na vypracovanie programu monitorovania kvality vôd  v zraniteľných  oblastiach sú uvedené v prílohe  č.  2 tohto zákona.
e)	hodnotenie stavu v zneškodňovaní komunálnych odpadových vôd a čistiarenských kalov na základe situačných správ, ktoré každé dva roky vypracúva  orgán štátnej vodnej správy,
g) vytváranie a prevádzkovanie informačných systémov.

(3) 	Ministerstvo zabezpečuje  zisťovanie výskytu  a hodnotenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd prostredníctvom určenej právnickej osoby^7) (ďalej len "poverená osoba").

          (4) Ministerstvo a  poverená osoba môžu požadovať na účely zisťovania výskytu a     
     hodnotenia stavu  povrchových vôd a podzemných vôd údaje od tých, ktorí  
     nakladajú s povrchovými vodami alebo podzemnými vodami, od  orgánov  verejnej správy 
     a od prevádzkovateľov informačného systému.^8) Požadované údaje sa  poskytujú 
     bezplatne. Ochrana údajov podľa  osobitných predpisov nie je týmto dotknutá.^9)

§ 5
Vodná bilancia 

(1) 	Vodnú bilanciu tvorí hydrologická bilancia a vodohospodárska bilancia.

(2) 	Hydrologická bilancia  porovnáva zmeny v množstvách vôd v povodí, v čiastkovom povodí  alebo  vo vodnom útvare za určený časový interval.

      (3) Vodohospodárska  bilancia   porovnáva   požiadavky   na   odbery povrchových vôd a podzemných vôd, na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd s využiteľným množstvom  vôd  a ich  kvalitou;  pri vypúšťaní komunálnych vôd a priemyselných odpadových vôd aj z hľadiska dosiahnutia kvalitatívnych cieľov v recipiente.

      (4) Kto  odoberá povrchovú vodu alebo podzemnú vodu v množstve nad 15 000 m^3 ročne alebo nad 1 250 m3 mesačne, využíva prírodné liečivé zdroje alebo prírodné minerálne vody alebo využíva vody, ktoré sú vyhradenými nerastami na podnikateľskú činnosť, je povinný  oznamovať údaje o týchto odberoch a údaje určené v povolení podľa § 17 ods. 2 písm. b) a c) raz ročne poverenej osobe.

(5)	Kto vypúšťa odpadové vody alebo osobitné vody do povrchových vôd v množstve nad 10 000 m^3  ročne alebo nad 1 000 m^3 mesačne je povinný oznamovať údaje o vypúšťaných odpadových vodách a údaje určené v povolení podľa § 17 ods. 2 písm. d) raz ročne poverenej osobe. 

     (6) Kto pri zemných prácach, geologickom prieskume, banskej činnosti alebo inej obdobnej činnosti zistí zdroj podzemných vôd s výdatnosťou väčšou ako 0,2 l.s^-1 je povinný to neodkladne oznámiť poverenej osobe. Rovnakú povinnosť má aj vlastník  pozemku,  na  ktorom  zistí zdroj  podzemnej  vody  s výdatnosťou  väčšou ako 0,2 l.s^-1, ako aj ten, kto pri odbere podzemnej vody zistí odlišné množstvo jej výskytu, ako predpokladal prieskum alebo projekt. Ak sa výsledky geologických prác vyhodnocujú v záverečnej správe,^10) je riešiteľská organizácia povinná neodkladne doručiť záverečnú správu poverenej osobe.

§ 6
Vodné útvary určené na odber pre pitnú vodu

(1)	Vodné útvary povrchových  vôd alebo podzemných vôd využívané na odber  pre pitnú vodu alebo využiteľné na zásobovanie obyvateľstva pre  viac ako 50 osôb alebo umožňujúce odber vody na takýto účel v priemere väčšom ako 10 m^3 za deň v pôvodnom stave alebo po ich úprave sú vodárenskými zdrojmi. 

(2)	Vodárenský zdroj, ktorým je vodný tok je vodárenským tokom.
    
     (3) Povrchové vody vodných útvarov určených na odber pre pitnú vodu musia spĺňať požiadavky na kvalitu vody  ustanovené vykonávacím predpisom [(§ 75 ods. 1 písm. a)]; ich splnenie sa nevyžaduje  pri záplavách alebo iných prírodných katastrofách. 

      (4) Požiadavky na  kvalitu vody podľa odseku 3 v ukazovateľoch, ktoré sú osobitne  označené vo vykonávacom predpise sa nemusia dodržať pri
a)	prirodzenom obohacovaní povrchovej vody látkami v týchto ukazovateľoch,
b)	 plytkých jazerách s hĺbkou menšou ako 20 m a s dobou výmeny vody dlhšou ako 
      jeden  rok  do ktorých  sa nevypúšťajú odpadové vody. 

    (5) Na dosiahnutie požiadaviek na kvalitu povrchových vôd určených na odber pre pitnú vodu ministerstvo vypracúva plán opatrení a časový rozvrh ich realizácie.
     
      (6) Požiadavky na kvalitu pitnej vody a monitorovanie pitnej vody a povolené výnimky z nich  ustanovuje osobitný predpis.^11

§ 7
Voda na kúpanie

(1)	Voda na kúpanie je tečúca voda alebo stojatá voda vodného útvaru alebo v jeho časti, v  ktorom je kúpanie povolené alebo nie je kúpanie zakázané a v ktorom sa tradične kúpe veľký počet osôb. Voda na kúpanie musí vyhovovať požiadavkám na kvalitu ustanoveným vykonávacím predpisom [( § 75 ods. 1 písm. a)] a voda povolená na kúpanie musí vyhovovať aj požiadavkám podľa osobitného predpisu.^11) 

(2)	Požiadavky na  kvalitu vody na kúpanie osobitne  určené vykonávacím predpisom, sa nemusia dodržať pri výnimočných meteorologických podmienkach alebo ak voda na kúpanie je v ukazovateľoch určených vykonávacím predpisom prirodzene obohacovaná v dôsledku čoho, je hodnota týchto  ukazovateľov prekračovaná. Požiadavky na ochranu zdravia ľudí podľa  osobitného predpisu ostávajú týmto nedotknuté. ^11)

          (3) Identifikáciu vodných útvarov vôd určených na kúpanie podľa odseku 1 vykoná 
    ministerstvo  v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len "  
    ministerstvo  zdravotníctva"). 

     (4) Oblasť kúpania pre verejnosť je územie, na ktorom sa nachádza voda na kúpanie. Oblasť kúpania pre verejnosť  vyhlasuje orgán štátnej vodnej správy na základe  stanoviska  orgánu na ochranu zdravia; pre oblasť kúpania môže tiež určiť aj kúpaciu sezónu, ktorou je obdobie vhodné na kúpanie podľa miestnych a poveternostných podmienok.

      (5) Ak voda vodných útvarov vo vytypovaných oblastiach kúpania pre verejnosť nespĺňa  požiadavky na kvalitu vody podľa odseku 1, orgán štátnej vodnej správy vydá  v spolupráci s orgánom na ochranu  zdravia opatrenia na dosiahnutie kvalitatívnych požiadaviek. 

§ 8
Voda určená na závlahy

          (1) Voda určená na závlahy nesmie negatívne ovplyvniť zdravie ľudí a zvierat, pôdu, úrodu a stav povrchových vôd a podzemných vôd a musí vyhovovať  požiadavkám na kvalitu vody ustanoveným vykonávacím predpisom [( § 75 ods. 1 písm. a)].

         (2) Vodné útvary alebo ich časti určené na závlahy vyhlasuje orgán štátnej vodnej správy na návrh Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len "ministerstvo pôdohospodárstva"). Ak voda určená na závlahy nespĺňa požiadavky na kvalitu vody podľa odseku 1, orgán štátnej vodnej správy vydá  opatrenia, na ich splnenie.

       ( 3) Orgán štátnej vodnej správy nepovolí odber vody určenej na závlahy, ak nie sú splnené požiadavky na kvalitu vody  podľa odseku 1.

§ 9
Voda vhodná pre život rýb

             (1) Povrchové vody určené ako vody vhodné pre život rýb musia spĺňať požiadavky na kvalitu vody ustanevené vykonávacím predpisom a požiadavky osobitne určené pre lososové vody a kaprové vody. [(§75 ods.1 písm.a)].

          (2) Povrchové vody podľa odseku 1 určí orgán štátnej vodnej správy, na návrh ministerstva pôdohospodárstva. Ak povrchová voda nevyhovuje pre život a reprodukciu rýb, najmä pôvodných druhov rýb, orgán štátnej vodnej správy vydá opatrenia na splnenie požiadaviek na kvalitu vody  podľa odseku 1.

          (3) Požiadavky na kvalitu vody podľa odseku 1 sa nevzťahujú na vody v rybníkoch a rybochovných zariadeniach určených na intenzívny  hospodársky chov rýb.

           (4) Požiadavky na  kvalitu vody osobitne  určené vykonávacím predpisom sa nemusia dodržať pri výnimočných meteorologických podmienkach alebo ak voda vhodná pre život rýb je prirodzene obohacovaná látkami, ktoré ovplyvňujú kvalitu vody. 

TRETIA ČASŤ
VODNÉ PLÁNOVANIE

§ 10
Účel vodného plánovania

            Účelom  vodného   plánovania  je vypracovanie hydroekologických plánov a vodohospodárskych plánov v jednotlivých čiastkových povodiach vodných tokov Slovenskej republiky alebo v ich častiach a  ustanovenie  kvalitatívnych  cieľov,  v záujme zabezpečenia účinnej ochrany vôd a zlepšovania ich stavu na trvalo udržateľné používanie vôd ako ekosystémovo podmieneného  prírodného zdroja, ako aj na ochranu pred škodlivými účinkami vôd a sucha. Túto činnosť zabezpečuje ministerstvo a ministerstvo pôdohospodárstva.

§ 11
Využívanie vodných plánov

      Orgán štátnej vodnej správy je povinný pri svojom  rozhodovaní vychádzať z vodných plánov  a z výsledkov zisťovania výskytu a hodnotenia stavu povrchových vôd a podzemných vôd. 

§ 12
Rozdelenie vodných plánov

(1)	Vodnými plánmi sú:
a) hydroekologické plány čiastkových povodí,
b) vodohospodárske plány čiastkových  povodí,
c) generel využívania vôd a jej ochrany.

     (2) Hydroekologický plán čiastkového povodia obsahuje základné údaje o povrchových vodách a  podzemných vodách v povodí a  hodnotenie a  prognózu  množstva a kvality povrchových vôd a  podzemných vôd, ako aj ich využiteľných množstiev. Jeho súčasťou sú plány opatrení  pre vodné útvary určené v § 6 až 9 a pre citlivé oblasti,  program činností a program monitorovania podľa § 31, program znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami podľa § 36. 

     (3) Vodohospodársky plán čiastkového povodia vychádza z požiadaviek na potrebu pitnej vody a úžitkovej vody. Obsahuje vodohospodársku bilanciu a vodohospodárske koncepcie budovania povrchových zdrojov vody a podzemných zdrojov vody, zásobovania pitnou vodou, čistenia a vypúšťanie odpadových vôd, využitia sily vody a riešenia odtokových pomerov. Jeho súčasťou je aj plán opatrení na predchádzanie, odvrátenie a zmiernenie prípadného náhleho rozsiahleho vypustenia alebo odvedenia odpadových vôd, presahujúceho prípustný stupeň znečistenia do povrchových  vôd alebo podzemných vôd.

       (4) Generel využívania vôd a jej ochrany obsahuje zásadné koncepčné materiály a rozvojové materiály celoštátneho významu, týkajúce sa ochrany povrchových vôd a podzemných vôd. Vypracúva sa na základe hydroekologických plánov čiastkových povodí a vodohospodárkych plánov čiastkových  povodí a schvaľuje ho vláda Slovenskej republiky (ďalej len "vláda"). 

ŠTVRTÁ ČASŤ
NAKLADANIE S VODAMI

§ 13
Základné povinnosti pri nakladaní s vodami 

(1) 	Nakladanie s vodami je 
a)	odber povrchových  vôd a podzemných vôd  na rôzne  účely  jej  použitia, 
b)	odvádzanie a vypúšťanie povrchových vôd a podzemných vôd,
c)	vzdúvanie, zadržiavanie, akumulácia,  znižovanie hladiny povrchových vôd a podzemných vôd,
d)	vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd a podzemných vôd a  ich využívanie ako recipienta,
e)	využívanie energetického potenciálu povrchových vôd a podzemných vôd, 
f)	používanie povrchových vôd a podzemných vôd  na plavbu alebo plavenie dreva, na rekreáciu a vodné športy, na chov rýb a vodnej hydiny,
g)	iné  činnosti, ktoré využívajú  vlastnosti povrchových  vôd a podzemných vôd alebo ovplyvňujú ich výskyt, množstvo, kvalitu,  vodné ekosystémy a od vôd priamo závislé krajinné ekosystémy (ďalej len "vodné pomery").

     (2) Každý, kto nakladá s vodami je povinný dbať o ich ochranu, vynakladať potrebné úsilie na zlepšovanie ich stavu a zabezpečovať ich hospodárne a účelné využívanie podľa podmienok a požiadaviek tohto zákona a dbať tiež o to, aby neboli porušované práva iných a záujmy chránené osobitnými predpismi;^2) je povinný dbať aj na ochranu vodných pomerov a na ochranu vodných stavieb.

       (3) Každý, kto nakladá s  vodami na výrobné účely je povinný vykonávať úpravy v technológii výroby a prijímať opatrenia na viacnásobné používanie vôd.

      (4) Každý, kto uskutočňuje stavbu alebo jej zmenu, ^13) je povinný podľa charakteru stavby zabezpečiť jej zásobovanie vodou, čistenie a vypúšťanie  alebo iné zneškodňovanie  odpadových vôd zo stavby, v súlade s týmto zákonom a s osobitnými predpismi.^14)

       (5) Pri vypúšťaní odpadových vôd z priemyselného zdroja sa musia v nich obsiahnuté škodlivé látky postupne obmedzovať a  obzvlášť škodlivé látky obmedzovať až do ich úplného vylúčenia. 

      (6) Opatrenia prijaté na ochranu vôd a na obmedzovanie alebo  na vylúčenie vypúšťania niektorých znečisťujúcich látok do povrchových vôd alebo do podzemných vôd, nesmú mať za následok zvyšovanie znečisťovania^15) iných zložiek životného prostredia najmä ovzdušia a  pôdy. 

§ 14
Všeobecné používanie vôd

(1)	Ak tento zákon neustanovuje inak, môže každý na vlastné nebezpečie a bez povolenia alebo súhlasu orgánu štátnej vodnej správy odoberať alebo inak používať povrchové vody alebo podzemné vody na uspokojovanie osobných potrieb domácností ak sa takýto odber alebo iné používanie vykonáva na mieste, ktoré je na to vhodné jednoduchým zariadením  a spôsobom, ktorý neobmedzí alebo neznemožní rovnaké používanie iným. 

       (2) Povolenie alebo súhlas orgánu štátnej vodnej správy nie sú potrebné na zachytávanie povrchovej vody jednoduchými zariadeniami na jednotlivých nehnuteľnostiach, ani na zmenu jej prirodzeného odtoku za účelom ochrany týchto nehnuteľností proti škodlivým účinkom vody.

      (3) Jednoduchými zariadeniami na odber vody sú domové studne, z ktorých sa podzemná voda čerpá ručne a pramenné záchytky s výdatnosťou prameňa menšou ako 10 l/min., ako aj prenosné nádoby a zariadenia na gravitačný odber povrchovej vody alebo na jej čerpanie s možnosťou odberu do 60 l/min. Jednoduchými zariadeniami na zachytávanie povrchových vôd sú nádrže na zvod a zachytenie povrchovej vody s obsahom vody do 5 m^3 a záchytné priekopy, nádrže a nádoby na zvod a zachytenie zrážkovej vody.

          (4) Pri všeobecnom používaní vôd  sa nesmie ohrozovať ani zhoršiť ich kvalita alebo    
zdravotná bezchybnosť, narušovať prírodné prostredie, zhoršovať odtokové pomery, 
poškodzovať  brehy,  vodné stavby  a  zariadenia,  zariadenia na chov rýb. Všeobecné používanie vôd nesmie slúžiť na podnikateľské účely.

     (5) Orgán  štátnej  vodnej  správy  môže všeobecné používanie vôd bez náhrady obmedziť, zmeniť alebo zakázať, ak to vyžaduje ochrana zdravia a bezpečnosť osôb, ochrana vodných stavieb a zariadení, ochrana rybárstva a ochrana prírodného prostredia. Pôsobnosť orgánov na ochranu zdravia podľa osobitného predpisu^16) nie je týmto dotknutá.

§ 15
Používanie vôd na plavbu

       (1) Používať vody na plavbu a na plavenie dreva a odoberať ich v potrebnom množstve na prevádzku plavidiel možno bez povolenia alebo súhlasu orgánu štátnej vodnej správy.

(2) 	Na povrchových vodách nachádzajúcich sa v ochranných  pásmach vodárenských  zdrojov a  na  vodných nádržiach určených na intenzívny chov rýb a na odkrytých podzemných vodách je zakázaná plavba plavidiel so spaľovacími motormi. O výnimkách zo zákazu plavby na odkrytých podzemných vodách na športovú činnosť rozhoduje v jednotlivých prípadoch  orgán štátnej vodnej správy po prerokovaní so štátnou plavebnou správou. 
     
     (3) Ustanovenie odseku 2 sa nevzťahuje na plavidlá
a) štátnej odbornej organizácie ministerstva pôdohospodárstva (ďalej len "správca 
      vodného toku") ozbrojených síl, polície, ozbrojených bezpečnostných zborov, zborov 
      požiarnej ochrany, štátnej plavebnej správy, ak sa používajú na  služobné účely,
b)	použité v spojitosti s údržbou vodných tokov, s výstavbou, opravami a údržbou  vodných stavieb a iných stavieb nachádzajúcich sa vo vodách a na ich brehoch, 
c)	použité na meranie vo vodných tokoch,
d)	použité na potrebné zabezpečenie zdravotnej služby a záchrannej služby, ako aj pri príprave a výkone ochrany pred povodňami a pri vykonávaní opatrení pri mimoriadnom zhoršení kvality vôd a odstraňovaní jeho škodlivých následkov.

      (4) Pri používaní vody na plavbu a na plavenie dreva sa nesmie ohrozovať kvalita alebo zdravotná nezávadnosť vôd, bezpečnosť osôb a stavieb, záujmy rekreácie a narúšať prírodné prostredie. Zakazuje  sa  vypúšťať do vôd iné odpadové vody ako splaškové vody a vhadzovať všetky druhy odpadov, ktoré vznikajú na plavidlách a zostatky prepravovaného  nákladu, s výnimkou vybagrovaného materiálu z týchto vôd. 

(5) Prevádzkovateľ plavidla môže vypúšťať splaškové vody len, ak je plavidlo vybavené potrebným zariadením na čistenie splaškových vôd a je zabezpečená jeho riadna prevádzka.^17 Čistiace zariadenie musí mať účinnosť minimálne 90% v ukazovateľoch biochemická spotreba kyslíka za päť dní a nerozpustené látky.

    (6) Ak pri prevádzke plavidla vznikajú splaškové vody alebo iné druhy odpadových vôd, ktoré  nemožno do vôd vypúšťať, je jeho prevádzkovateľ povinný vybaviť plavidlo  zariadením na ich akumuláciu a zabrániť ich únikom. Povinnosť vybaviť plavidlo  zariadením na akumuláciu a zabrániť ich únikom sa vzťahuje aj na nebezpečné látky. Prevádzkovateľ plavidla musí viesť evidenciu o množstve a likvidácii  týchto vôd a o evidencii nebezpečných látkach. 

     (7) Zakazuje  sa  zásobovanie  plavidiel  pohonnými  hmotami  alebo  prevádzkovými hmotami mimo prístav, ak ich objem v jednotlivých prípadoch je väčší ako 50 litrov alebo ak túto činnosť nezabezpečujú obslužné plavidlá.

     (8) Ak to vyžaduje ochrana zdravia a bezpečnosť osôb, ochrana kvality vôd a vodných ekosystémov, ochrana vodných stavieb a zariadení, môže orgán štátnej vodnej správy ustanoviť podmienky plavby plavidiel so spaľovacím motorom [ § 56 ods. 4 písmeno d)].

    (9) Pôsobnosť orgánu štátnej správy pre vnútrozemskú plavbu podľa osobitného predpisu^18) nie je týmto dotknutá.

§ 16
Používanie banských vôd

        (1) Na používanie banských vôd pre vlastnú potrebu podnikateľa alebo inej právnickej osoby  v banskej činnosti^19 sa nevyžaduje povolenie  ani súhlas orgánu štátnej  vodnej správy.

        (2) Ak podnikateľ alebo iná právnická osoba nepotrebuje pri svojej banskej činnosti banské vody na vlastnú prevádzku,  je povinná umožniť odber  a iné používanie nepotrebného množstva banských vôd  tým, ktorým orgán štátnej vodnej správy vydal povolenie na ich používanie.

§ 17
Osobitné používanie vôd

(1)	Osobitným používaním povrchových vôd a podzemných vôd, ak nejde o ich používanie podľa § 14 a 15, je:
a)	ich zachytávanie, odber, akumulácia alebo presmerovanie časti  prietoku vôd vodného toku,
b)	vzdúvanie alebo znižovanie ich hladiny,
c)	čerpanie za účelom znižovania ich hladiny,
d)	využívanie vodnej sily,
e)	umelé zvyšovanie množstva podzemných vôd,
f)	ich používanie na hospodársky chov rýb alebo vodnej hydiny alebo  iných živočíchov,
g)	vypúšťanie odpadových vôd,
h)	vypúšťanie vôd z povrchového odtoku,
i)	odber a iné používanie banských vôd, ktoré podnikateľ alebo iná právnická osoba v banskej činnosti nepotrebujú na vlastnú potrebu,
j)	vypúšťanie osobitných vôd, s výnimkou banských vôd; pri vypúšťaní banských vôd do povrchových vôd alebo podzemných vôd  a vypúšťaní iných vôd do banských vôd  sa postupuje podľa osobitných predpisov,^20)
k)	vypúšťanie priemyselných odpadových vôd a osobitných vôd obsahujúcich obzvlášť  škodlivé látky do verejnej kanalizácie,
l)	čerpanie a vypúšťanie  podzemných vôd do povrchových vôd alebo podzemných vôd pri hydrogeologickom prieskume, pri zakladaní stavieb, z drenáží  alebo pri znižovaní znečistenia horninového prostredia alebo podzemnej vody,
m)	odvodňovanie pozemkov a zavlažovanie pozemkov prostredníctvom vodných stavieb a zavlažovanie pozemkov odpadovými vodami po ich čistení.

(2)	Osobitné používanie vôd podľa odseku 1 je možné iba na základe a v rozsahu povolenia orgánu štátnej vodnej správy, s výnimkou prípadov podľa odseku 3. Orgán štátnej vodnej správy určí aj účel, čas, povinnosti a  podmienky, za ktorých povolenie vydáva,  pričom v povolení 
a)	na odber povrchových vôd alebo podzemných vôd určí ich množstvo prípadne časový interval odberu a ak odber trvá dlhšie ako jeden rok, môže určiť aj výšku ročného 
odberu,
b)	na odber povrchových vôd a podzemných vôd v množstve uvedenom v § 5 ods. 4  určí povinnosť merať odoberané množstvo vôd,  nevyužité množstvo podzemných vôd v prameni a  hladinu podzemnej vody vodárenského zdroja, 
c)	na odber povrchových vôd určených na zásobovanie pitnou vodou určí povinnosť pravidelne monitorovať kvalitu týchto vôd, 
d)	na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd určí miesto a spôsob ich vypúšťania, množstvo vypúšťaných odpadových vôd a osobitných vôd a   limitné hodnoty ich znečistenia; pri  ich vypúšťaní v množstve uvedenom v § 5 ods. 5 aj povinnosť sledovať kvalitatívne a kvantitatívne hodnoty a oznamovať výsledky tohto sledovania orgánu štátnej vodnej správy; tieto povinnosti určí aj v povolení na závlahy pozemkov odpadovými vodami.

(3) Povolenie orgánu štátnej vodnej správy podľa odseku 1 nie je potrebné na tieto činnosti:
a)	na jednorázový odber povrchových vôd alebo podzemných vôd pri záchranných prácach v súvislosti s mimoriadnymi udalosťami, požiarmi alebo inými živelnými pohromami,
b)	pri  cvičení  jednotiek požiarnej  ochrany, polície  alebo  armády  Slovenskej republiky; 
začiatok  a ukončenie používania vôd na tieto účely treba vopred oznámiť  orgánu štátnej vodnej správy a ak ide o vodný tok, aj jeho správcovi, 
c) na vypúšťanie splaškových odpadových vôd, vôd z povrchového odtoku a na 
      vypúšťanie priemyselných odpadových vôd a osobitných vôd, 
      ktoré neobsahujú obzvlášť škodlivé látky do verejnej kanalizácie, 
d)  na vypúšťanie vyčistených splaškových vôd z plavidiel.

(4) Povolenie na vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd možno vydať najviac na 10 rokov a ak odpadové vody obsahujú obzvlášť škodlivé látky najviac na štyri roky.  Povolenie na vypúšťanie odpadových vôd do podzemných vôd a do verejnej kanalizácie možno vydať na štyri roky, ak tento zákon neustanovuje inak. 

          (5) Orgán štátnej vodnej správy môže platnosť povolenia predĺžiť, ak sa  nezmenia 
    podmienky,  za ktorých bolo povolenie vydané.

(6) Povolenie na odber povrchovej vody alebo podzemnej vody nezaručuje odber týchto vôd v povolenom množstve ani v potrebnej kvalite. 

     (7) Orgán štátnej vodnej správy je pri povoľovaní odberu vôd z vodného toku viazaný minimálnym zostatkovým prietokom vôd vo vodnom toku  a pri povoľovaní odberu podzemných vôd minimálnou hladinou podzemnej vody.

§ 18
Prechod práv a povinností vyplývajúcich  z povolenia na osobitné používanie  vôd

       (1) Ak orgán štátnej vodnej správy neustanovuje inak,  práva a povinnosti vyplývajúce z povolenia na osobitné používanie vôd, ktoré boli vydané na účel spojený s vlastníctvom majetku, prechádzajú na ďalšieho nadobúdateľa alebo  užívateľa takého majetku, ak bude tento majetok naďalej slúžiť účelu, na ktorý bolo povolenie na osobitné používanie vôd vydané. Ďalší nadobúdatelia alebo užívatelia sú povinní oznámiť orgánu štátnej vodnej správy, že došlo k prechodu alebo prevodu vlastníctva majetku, s ktorým bolo spojené povolenie na osobitné používanie vôd do dvoch mesiacov odo dňa jeho uskutočnenia.

     (2) Právnická osoba alebo fyzická osoba  môže na základe kladného stanoviska orgánu štátnej vodnej správy umožniť užívanie vôd v súlade s povolením na osobitné používanie vôd tretej osobe.

     (3) Ak výdatnosť využívaného zdroja podzemných vôd prevyšuje potrebu užívateľa, orgán štátnej vodnej správy môže rozhodnúť o použití prebytku vody a o spôsobe prevádzkovania takého zdroja

§ 19
Povolenie na niektoré činnosti 

      (1) Povolenie orgánu štátnej vodnej správy je potrebné na 
a)	vysádzanie, stínanie a odstraňovanie stromov a krov v korytách vodných tokov (ďalej len "koryto"), na pobrežných pozemkoch (§ 45 ods. 2) a v inundačných územiach,
b)	ťažbu piesku, štrku, bahna (ďalej len "riečny materiál") s  výnimkou liečivého bahna z pozemkov tvoriacich koryto vodných tokov,
c)	zasypávanie odstavených ramien vodných tokov, močiarov a odkrytých podzemných vôd.

      (2) Povolenie podľa  odseku 1  písm. a)  a  b)  nie je potrebné,  ak tieto činnosti vykonáva správca vodného toku  v súvislosti so správou vodného toku.

       (3) Kto vykonáva ťažbu povolenú podľa odseku 1 písm. b) je povinný po jej skončení zamerať a zakresliť skutočný stav miesta ťažby do technickej dokumentácie a túto dokumentáciu odovzdať orgánu štátnej vodnej správy a správcovi vodného toku.

§ 20
Zmena, zrušenie a dočasné obmedzenie povolenia na osobitné používanie vôd

     (1) Orgán štátnej vodnej správy môže z  vlastného podnetu ním vydané povolenie na osobitné používanie vôd zmeniť alebo zrušiť, ak 
a)	pri výkone povolenia na osobitné používanie vôd dôjde k závažnému alebo opakovanému porušeniu  povinností určených týmto zákonom alebo určených na jeho základe,
b)	oprávnený  nevyužíva udelené povolenie na osobitné používanie vôd bez vážneho dôvodu dlhšie ako dva roky,
c)	rozsah vydaného povolenia na osobitné používanie vôd dlhodobo presahuje skutočnú potrebu oprávneného,
d)	dôjde k  zmene kvalitatívnych  cieľov alebo limitných hodnôt znečistenia,
e)	dôjde k  zmene podmienok rozhodujúcich na vydanie povolenia na osobitné používanie vôd.

      (2) Pri prechodnom nedostatku vody vo vodárenskom zdroji môže orgán štátnej vodnej správy zakázať alebo obmedziť zásobovanie pitnou vodou z verejného vodovodu alebo  inak upraviť jej používanie. 

§ 21
Zánik povolenia na osobitné používanie vôd 

      Povolenie na osobitné používanie vôd  zaniká
a)	uplynutím času, na ktorý bolo vydané,
b)	zánikom právnickej osoby alebo smrťou fyzickej osoby, ktorým bolo povolenie na osobitné používanie vôd vydané, ak nedošlo k prechodu oprávnenia  na  ďalšieho nadobúdateľa  podľa § 18 ods. 1,
c)	zánikom vodnej stavby umožňujúcej osobitné používanie vôd, ak orgán štátnej vodnej správy do jedného roka po  zániku vodnej stavby neurčí   lehotu na jej obnovenie; v takomto prípade povolenie na osobitné používanie vôd zaniká uplynutím tejto lehoty.

§ 22
Povolenie na vodné stavby

(1)	Povolenie orgánu štátnej vodnej správy sa vyžaduje na uskutočnenie, zmenu alebo odstránenie vodnej stavby. Stavebné úpravy na vodnej stavbe možno uskutočňovať na základe povolenia alebo ohlásenia orgánu štátnej vodnej správy. 

(2)	V povolení na vodné stavby orgán   štátnej   vodnej  správy určí záväzné podmienky^21) uskutočnenia stavby a užívania stavby.

      (3) Pri   vodných   stavbách  má orgán  štátnej vodnej správy pôsobnosť stavebného  úradu  podľa   osobitného  predpisu,^22) s  výnimkou   pôsobnosti  vo  veciach   územného rozhodovania a vyvlastnenia. Orgán štátnej vodnej správy, ktorý je príslušný na povolenie vodnej stavby rozhoduje aj o užívaní stavby vydaním kolaudačného rozhodnutia.^23)
     
      (4) Povolenie orgánu štátnej vodnej správy na uskutočnenie, zmenu alebo odstránenie vodnej stavby je súčasne stavebným povolením^24) a povolenie  na   jej  uvedenie  do  prevádzky je súčasne kolaudačným rozhodnutím.^25)

   (5) Pri povoľovaní, výstavbe a prevádzke vodných stavieb je potrebné sústavne sledovať a hodnotiť ich vplyv na povrchové vody a podzemné vody a prihliadať na záujmy rybárstva a na ochranu prírody a krajiny a  dbať, aby sa využívaním jednej prirodzenej vlastnosti vody neznemožnilo využívanie iných prirodzených vlastností vody. Pri súbehu záujmov o využívanie prirodzených vlastností vody môže orgán štátnej vodnej správy podmieniť povolenie na uskutočnenie vodnej stavby
a)	jej použiteľnosťou na viac účelov s využívaním viacerých prirodzených vlastností vody pre viacerých užívateľov, 
b)	uzavretím dohody viacerých vlastníkov o uskutočnení spoločnej vodnej stavby a o uzavretí dohody o jej budúcej prevádzke.

     (6) Pri povoľovaní výstavby vodovodného potrubia verejného vodovodu alebo stokovej siete verejnej kanalizácie mimo zastavaného územia obce môže orgán štátnej vodnej správy rozhodnúť v akom rozsahu ich možno uskutočniť a prevádzkovať na cudzom pozemku; oprávnenia stavebníka na uskutočnenie vodnej stavby vznikajú nadobudnutím právoplatnosti takéhoto rozhodnutia. 

    (7) Za  obmedzenie vlastníckeho práva k pozemku podľa odseku 6  patrí ich vlastníkom náhrada obdobne podľa osobitného predpisu.^26)  V sporoch o náhradu rozhoduje súd.

     (8) Ak zanikne povolenie na osobitné užívanie vôd, orgán štátnej vodnej správy môže rozhodnúť o podmienkach ďalšieho ponechania alebo odstránenia vodnej stavby, ktorá umožňovala povolené nakladanie s vodou.

§ 23
Súhlas 

     (1) Súhlas  orgánu  štátnej  vodnej  správy  sa vydáva   na  uskutočnenie,  zmenu alebo odstránenie stavieb a zariadení alebo na činnosti, na ktoré nie je  potrebné  povolenie podľa tohto zákona, ktoré však môžu ovplyvniť stav povrchových vôd a podzemných vôd. Súhlas je potrebný ak ide  o:
a)	stavby vo vodách a na pobrežných pozemkoch (§ 45 ods. 2), stavby v inundačnom území a v ochranných pásmach vodárenských  zdrojov alebo stavby vo vzdialenosti do  23 m od vzdušnej päty ochrannej hrádze,
b)	líniové stavby,^27)
c)	sklady, nádrže a skládky nebezpečných látok, stavby umožňujúce podzemné skladovanie látok v zemských dutinách a stavby veľkokapacitných fariem uvedených v § 27 ods. 4 písm. a) bod 6,
d)	umiestňovanie a odstraňovanie zariadení vo vodnom toku a v odkrytých podzemných vodách a na ich brehu, najmä zariadení monitorovacieho systému a informačného systému na pozorovanie hladiny, množstva a kvality vody a zariadení neslúžiacich plavbe ani správe vodného toku,
e)	leteckú aplikáciu hnojív a chemických látok na ochranu rastlín alebo na ničenie škodcov alebo buriny.

(2) Orgán štátnej vodnej správy  môže určiť podmienky a čas platnosti súhlasu.

(3)	Orgán štátnej vodnej správy pri vydávaní súhlasu na stavby a zariadenia podľa odseku 1 písm. c), okrem domových žúmp postupuje primerane podľa  ustanovenia v § 33 ods. 1 písm. a) a vychádza z ustanovení § 35 ods. 2 a 3.

             (4) Súhlas podľa odseku 1 nie je potrebný na dočasné stavby, zariadenia alebo    
   činnosti,  ktoré sú potrebné pri cvičení jednotiek armády, polície  alebo požiarnej ochrany; v 
   týchto prípadoch sa vyžaduje predchádzajúce prerokovanie s orgánom štátnej vodnej správy 
   a ak sa stavby alebo činnosti týkajú vodného toku aj so  správcom vodného toku.

      (5) Súhlas podľa odseku l písm. a) až c), ktorý je podkladom na konanie podľa osobitných predpisov zaniká, ak sa takéto konanie nezačalo do jedného roka od vydania súhlasu.

§ 24
Vyjadrenie 

     (1) Pred zhotovením projektovej dokumentácie stavby alebo zmeny stavby je stavebník povinný požiadať orgán štátnej vodnej správy o vyjadrenie k zámeru stavby, či je predpokladaná stavba alebo zmena stavby možná  z hľadiska ochrany vodných pomerov a za akých podmienok ju možno uskutočniť a užívať.

     (2) Vyjadrenie je potrebné aj na
a)	pripravované technologické úpravy vo výrobnom procese alebo v objeme výroby, ak majú vplyv na nakladanie s vodami,
b)	neinvestičné úpravy vodných stavieb a iných stavieb a zariadení, ak môžu ovplyvniť množstvo alebo kvalitu povrchových vôd alebo podzemných vôd,
c)	ťažbu piesku a štrku a na zemné práce, ak pri nich môže dôjsť k odkrytiu hladiny podzemných vôd alebo k prepadu ich nadložia do podzemných vôd.,
d)	geologické práce^28) a zemné práce vykonávané v inundačných územiach a v ochranných pásmach vodárenských zdrojov,
e)	schválenie a zmenu lesného hospodárskeho plánu a súhrnného lesného hospodárskeho plánu^29) v chránených oblastiach prirodzenej akumulácie vôd (ďalej len " chránená vodohospodársky oblasť") a v ochranných pásmach vodárenských zdrojov.

     (3) Vyjadrenie nie je rozhodnutím v správnom konaní a nenahradzuje povolenie ani súhlas orgánu štátnej vodnej správy vydávané  podľa tohto zákona.

§ 25
Evidencia  o vodách 

(1)	Evidencia  o vodách je základnou evidenciou o stave vôd, o právach a povinnostiach právnických osôb a fyzických osôb pri nakladaní s vodami a ich ochrane. Evidujú sa v nej rozhodnutia orgánov štátnej vodnej správy a ich zmeny, údaje o zisťovaní a výskyte  a hodnotení stavu povrchových vôd a podzemných vôd a ďalšie údaje  potrebné na výkon štátnej vodnej správy. 

(2)	Evidencia o vodách  sa člení na evidenciu
a)	vodných útvarov povrchových vôd a podzemných vôd,
b)	množstiev a kvality vody vo vodných útvaroch vrátane ich ovplyvňovania ľudskou činnosťou,
c)	práv a povinností  vyplývajúcich z rozhodnutí orgánov štátnej vodnej správy,
d)	chránených území a ostatných území chránených podľa tohto zákona.

     (3) Orgány štátnej vodnej  správy vedú evidenciu  nimi vydaných povolení, súhlasov a iných rozhodnutí a  poverená osoba vedie súhrnnú evidenciu o vodách podľa členenia v odseku 1.

      (4) Zápisy v evidencii o vodách majú evidenčný charakter a osvedčujú zapísané údaje až do času, kým sa nepreukáže ich zmena.  

      (5) Evidencia o vodách je prístupná verejnosti u poverenej osoby a na príslušnom orgáne štátnej vodnej správy a každý má právo robiť si z nej výpisy.  

PIATA ČASŤ
OCHRANA VODNÝCH POMEROV A VODNÝCH ZDROJOV

§ 26
Všeobecné povinnosti

       (1) Každý, kto vykonáva činnosť, ktorá môže ovplyvniť stav povrchových vôd a podzemných vôd a  vodných pomerov je povinný vynaložiť potrebné úsilie na ich uchovanie a ochranu.

       (2) Vlastník, správca alebo nájomca (ďalej len "vlastník") poľnohospodárskych pozemkov a lesných pozemkov je povinný ich obhospodarovať takým spôsobom, ktorý nielen zachová vhodné podmienky pre výskyt vôd ale aj  napomáha zlepšovaniu vodných pomerov; je povinný najmä zabraňovať škodlivým zmenám odtokových pomerov, splavovaniu pôdy a dbať o udržiavanie pôdnej vody a o zlepšenie retenčnej schopnosti územia.

(3) Orgán štátnej vodnej správy môže uložiť vlastníkom pozemkov vykonať opatrenia smerujúce k splneniu povinností uvedených v  predchádzajúcom odseku .

§ 27
Chránená vodohospodárska oblasť

     (1) Územie, ktoré svojimi prírodnými podmienkami tvorí významnú prirodzenú akumuláciu vôd, vláda môže vyhlásiť za chránenú vodohospodársku oblasť.

      (2) V chránenej  vodohospodárskej oblasti  možno plánovať a vykonávať činnosť len, ak sa  zabezpečí všestranná ochrana povrchových vôd a podzemných vôd  a ochrana podmienok ich tvorby, výskytu, prirodzenej akumulácie vôd a obnovy ich zásob. 

       (3) V chránenej vodohospodárskej oblasti musia byť výrobné záujmy, dopravné záujmy a iné záujmy zosúladené s požiadavkami podľa odseku 2 už pri spracúvaní koncepcií rozvoja územia a územnoplánovacej dokumentácie.

      (4) V chránenej vodohospodárskej oblasti sa zakazuje 
a) stavať nové alebo rozširovať existujúce
1.	podniky, v ktorých sa vyrábajú alebo na výrobu používajú  nebezpečné 
     látky, s výnimkou rozširovania alebo prestavby podnikov, ktorými sa 
     dosiahne  účinnejšia ochrana vôd,
2.	podniky, ktoré produkujú priemyselné odpadové vody obsahujúce obzvlášť 
      škodlivé látky alebo rádioaktívne látky,
3.	ropovody a iné líniové produktovody na prepravu  nebezpečných látok,
4.	sklady  ropných látok o celkovej kapacite väčšej ako 1000 m^3,  na Žitnom 
      ostrove ^30) s celkovou  kapacitou väčšou ako 200 m^3  a kapacitou jednotlivých 
      nádrží väčšou ako 50 m^3,
5.	veterinárne asanačné zariadenia a sanitárne bitúnky,
 6. veľkokapacitné farmy s kapacitou ustajnených zvierat väčšou ako 400 ks dojníc, 
       600 ks teliat, 500 ks mladého dobytka, 500 ks výkrmu hovädzieho dobytka, 5000 ks 
       výkrmu ošípaných, produkčne farmy s odchovom prasiatok do 30 kg živej 
       hmotnosti, 700 ks  prasníc, 800 ks oviec, 50 000 ks nosníc, 10000 ks  brojlerov a 
       100000 ks  mládok, 
       7. stavby hromadnej rekreácie alebo individuálnej rekreácie bez zabezpečenia čistenia 
            komunálnych  odpadových  vôd,
b)	vykonávať leteckú aplikáciu hnojív a  chemických látok na ochranu rastlín alebo na ničenie škodcov alebo buriny v  blízkosti povrchových vôd, kde môže dôjsť k znečisteniu  vôd alebo k ohrozeniu kvality a zdravotnej bezchybnosti vôd,
c)	vykonávať plošné odvodnenie lesných pozemkov v takom rozsahu, ktorým sa podstatne narušia vodné pomery v chránenej oblasti prirodzenej akumulácie vôd,
d)	odvodňovať poľnohospodárske pozemky vo výmere väčšej ako 50 ha súvislej plochy,
e)	ťažiť rašelinu v množstve väčšom ako 500 000 m^3 na jednom mieste,
f)	ťažiť nevyhradené nerasty^31) povrchovým spôsobom alebo vykonávať iné zemné práce, ktorými sa odkryje súvislá hladina podzemných vôd, s výnimkou ťažby s možnosťou následného vodohospodárskeho využitia priestoru ložiska,
g)	ukladať rádioaktívny odpad,
h)	budovať skládky pre nebezpečný odpad.^32) 

(5) Zákaz  podľa  odseku  4 písm. d) až  f)  sa  nevzťahuje  na  činnosť,  pri  ktorej sa 
na základe hydrogeologického prieskumu preukáže, že neovplyvní využiteľné množstvo podzemnej vody v zbernej oblasti. Zákaz podľa odseku 4 písm. e) a f) sa nevzťahuje na uskutočnenie vodnej nádrže.

(6)	                     (6) Na území chránenej vodohospodárskej oblasti je každý povinný pásť hospodárske         
                   zvieratá iba v stádach a na ich preháňanie používať iba priehony zabezpečené proti pôdnej 
                   erózii a znečisteniu povrchových vôd alebo podzemných vôd.

     (7) Ministerstvo môže upustiť od zákazov uvedených v odseku 4, ak sa dosiahne účinnejšia ochrana vôd a celkové zlepšenie vodných pomerov.

§ 28
Ochranné pásma vodárenských zdrojov

(1)	Na ochranu výdatnosti, kvality a zdravotnej bezchybnosti vody vodárenských zdrojov orgán štátnej vodnej správy určí ochranné pásma, na základe záväzného posudku orgánu na ochranu zdravia. Ak to vyžadujú závažné okolnosti, môže orgán štátnej vodnej správy určiť ochranné pásma  na vodné zdroje určené na odber pre pitnú vodu s kapacitou nižšou, akou sú definované vodárenské zdroje. Ochranné pásma sú súčasne pásmami hygienickej ochrany podľa osobitných predpisov.^33)

        (2) Ochranné pásma vodárenských zdrojov sa členia na ochranné pásmo I. stupňa, ktoré slúži na jeho ochranu v bezprostrednej blízkosti miesta odberu vôd alebo záchytného  zariadenia a na ochranné pásmo II. stupňa, ktoré slúži na ochranu vodárenského zdroja pred ohrozením zo vzdialenejších miest. Na  zvýšenie ochrany vodárenského zdroja môže orgán štátnej vodnej správy  určiť aj  ochranné pásmo III. stupňa. 

       (3) Ak podmienky na území ochranného pásma I. stupňa zabezpečujú v dostatočnej miere ochranu výdatnosti, kvality a zdravotnej bezchybnosti vodárenského zdroja, ďalšie stupne ochranných pasiem  sa neurčujú.

      (4) Návrh na určenie ochranných pásiem vodárenského zdroja je  povinný podať ten, kto má  povolenie na odber vody alebo žiada o povolenie na odber vody z vodárenského zdroja. Pri odberoch vody z vodárenských nádrží návrh na určenie ochranných pásiem je povinný podať vlastník alebo  stavebník vodnej stavby slúžiacej na vzdúvanie vody v tejto vodárenskej nádrži. Súčasťou návrhu na určenie ochranných pásiem vodárenského zdroja  podzemnej vody je odborný hydrogeologický posudok.

     (5) Rozhodnutím o určení  ochranných pásiem vodárenského zdroja sa ustanovia ich hranice a spôsob ochrany, najmä  zákazy  alebo obmedzenia činností poškodzujúce alebo ohrozujúce množstvo a kvalitu  alebo zdravotnú bezchybnosť vody vodárenského zdroja ako aj  technické úpravy, ktoré  sa majú v ochrannom pásme vykonať. Práva a povinnosti vyplývajúce z rozhodnutí o určení ochranných pásiem vodárenského zdroja  prechádzajú na nadobúdateľa alebo užívateľa majetku s ktorým sú tieto práva a povinnosti spojené.  

(6)	Za obmedzenie hospodárenia na pozemkoch v ochranných pásmach vodárenských
zdrojov patrí vlastníkovi pozemkov náhrada majetkovej ujmy. Postup úhrady majetkovej ujmy ustanovuje osobitný predpis.^34) 

     (7) Náklady spojené s technickými úpravami a majetkovú ujmu znáša ten, komu ochrana vodárenského zdroja slúži na plnenie úloh; pri vodárenskej nádrži ich znáša vlastník alebo stavebník vodnej stavby, slúžiacej na vzdúvanie vody vo  vodárenskej nádrži.

(8) Orgán štátnej vodnej správy môže rozhodnutie o určení ochranných pásiem vodárenského zdroja zmeniť alebo nahradiť novým rozhodnutím; ak pominuli dôvody ochrany vodárenského zdroja vydané rozhodnutie zruší.

§ 29
Citlivé oblasti

     (1) Citlivé  oblasti[§ 75 ods.1 písm. d) ] sú vodné útvary povrchových vôd,
a)	v ktorých dochádza alebo môže dôjsť v dôsledku zvýšenej koncentrácie živín k nežiadúcemu stavu kvality vôd,
b)	ktoré sú využívané ako vodárenské zdroje alebo sa môžu využívať ako vodárenské zdroje,
c)	ktoré si vyžadujú  v záujme  zvýšenej ochrany vôd vyšší stupeň čistenia vypúšťaných odpadových vôd. 

    (2) Kritéria na identifikáciu citlivých oblastí sú uvedené v prílohe č. 3 tohto zákona.

    (3) Ministerstvo pravidelne prehodnocuje  vymedzené citlivé oblasti v časových úsekoch  nie dlhších ako  štyri roky. 

§ 30 
Zraniteľné oblasti

       (1) Zraniteľné oblasti [§ 75 ods. 1 písm. e)] sú poľnohospodársky využívané územia, z ktorých odtekajú vody zo zrážok do povrchových vôd alebo vsakujú do podzemných vôd, v ktorých je koncentrácia dusičnanov vyššia ako 50 mg.l^-1 alebo sa môže v blízkej budúcnosti prekročiť. 

(3)	Kritéria na  identifikáciu vôd v  zraniteľných oblastiach sú uvedené v prílohe č. 4 tohto zákona.

     (3) Ministerstvo pravidelne prehodnocuje vymedzené zraniteľné oblasti v časových úsekoch  nie dlhších ako  štyri roky. 

§ 31 
Ochrana vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov

     (1) Ochrana vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych  zdrojov sa zabezpečuje na poľnohospodársky využívaných územiach, najmä vykonaním potrebných opatrení  pri skladovaní, manipulácii a aplikácii prírodných hnojív a priemyselných hnojív a vhodnými spôsobmi obrábania pôdy. 

(2)	Zabezpečenie všeobecne prijateľnej úrovne ochrany vôd pred znečisťovaním dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov upravuje Kódex správnej poľnohospodárskej praxe podľa časti A prílohy č. 5 [§ 60 písm. g)].

(3) V zraniteľných oblastiach sa zabezpečuje zvýšená ochrana vôd pred poľnohospodárskym znečistením podľa Programu poľnohospodárskych činností, ktorý vychádza z najnovších  vedeckých poznatkov a technických poznatkov, prírodných podmienok a potreby ochrany vôd. Obsah Programu poľnohospodárskych činností je uvedený časti B prílohy č. 5 tohto zákona [§ 75 ods. 3 písm. b)].

      (4) Ministerstvo pôdohospodárstva pravidelne prehodnocuje Program poľnohospodárskej činnosti v časových úsekoch  nie dlhších ako  štyri roky, podľa výsledkov monitorovania kvality vôd.

§ 32
Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd 

        (1) Komunálne  odpadové vody z aglomerácií sa môžu vypúšťať do povrchových vôd len verejnou kanalizáciou. Tam, kde vybudovanie verejnej kanalizácie si vyžaduje  neprimerané náklady alebo jej prínos na ochranu životného prostredia je nepatrný, možno použiť iné primerané spôsoby na zber, prípadne zneškodňovanie komunálnych odpadových vôd, ktorými sa dosiahne rovnaká ochrana životného prostredia.

             (2) Aglomerácia od 2 000 do 10 000  ekvivalentných obyvateľov, ktorá nemá 
    vybudovanú verejnú kanalizáciu, je povinná zabezpečiť vypúšťanie komunálnych 
    odpadových vôd podľa predchádzajúceho odseku  do 31. decembra 2015 a aglomerácia nad 
     10 000 ekvivalentmých obyvateľom do 31. decembra 2010 podľa plánu 
    rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií.^35)

       (3) Komunálne odpadové vody a organicky znečistené priemyselné odpadové vody vypúšťané do povrchových vôd musia pred ich vypúšťaním prejsť minimálne dvojstupňovým čistením, ktorého účinnosť zaručia povolené limitné hodnoty znečistenia za bežných  klimatických podmienok. Vo vysokohorskom  prostredí, kde je účinnosť biologického  čistenia veľmi nízka, môže sa od tohto stupňa čistenia upustiť, ak sa odborným posúdením preukáže, že nedôjde k nepriaznivému vplyvu na životné prostredie.

    (4) Pri povoľovaní vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd je orgán štátnej vodnej správy viazaný ustanovenými ukazovateľmi vyjadrujúcimi stav povrchových vôd, limitnými hodnotami znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd a  požiadavkami na kvalitu, pričom prihliada na potrebu
 a) zabezpečenia  vyhovujúceho stavu povrchových vôd a  podzemných vôd, 
     ekosystémov  a na vodu viazaných krajinných ekosystémov,
      b) znižovania znečistenia odpadových vôd v mieste ich vzniku a  možnosti opätovného 
           používania  odpadových vôd.

      (5) V záujme ochrany vôd a vodných pomerov môže orgán štátnej vodnej správy určiť pre vypúšťané odpadové vody a osobitné vody prísnejšie limitné hodnoty znečistenia alebo určiť ďalšie limitné hodnoty znečistenia.

(6) Limitné hodnoty znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd nie je možné  zabezpečiť ich riedením s inými vodami, okrem odpadových vôd vypúšťaných z technologických zariadení atómových elektrární. 

  (7) Orgán štátnej vodnej správy môže povoliť vypúšťanie odpadových vôd a osobitných  vôd do povrchových vôd výnimočne nad rámec limitných hodnôt znečistenia pri vykonávaní skúšobnej prevádzky alebo opravy čistiarne odpadových vôd, stokovej siete alebo jej objektov na určený čas, ak sa vykonajú všetky opatrenia, ktoré zamedzia alebo zmiernia nepriaznivý vplyv vypúšťaných odpadových vôd alebo osobitných vôd na stav vody v recipiente.

    (8) Odpadové vody z odľahčovacích komôr možno vypúšťať do povrchových vôd vrámci povoleného vypúšťania odpadových vôd z verejnej kanalizácie počas trvania  extrémnych  zrážok. Pri výstavbe a prevádzke stokovej siete treba vykonať, s prihliadnutím na miestne pomery, opatrenia na zmiernenie nepriaznivého vplyvu vypúšťaných odpadových vôd na recipient. 

     (9) Odpadové vody zo zdravotníckych zariadení určených na liečbu prenosných chorôb, manipuláciu alebo spracovanie infekčného materiálu obsahujúceho pôvodcov chorôb prenosných vodou, musia sa po vyčistení pred ich vypúšťaním dezinfikovať. Na zabezpečenie zvýšenej ochrany vôd, môže orgán štátnej vodnej správy požadovať dezinfikovať odpadové vody aj z iných zdravotníckych zariadení a zariadení produkujúcich infekčné vody. 

     (10) S čistiarenský kalom treba nakladať tak, aby sa  minimalizovali nepriaznivé  vplyvy na životné prostredie. Podmienky nakladania s čistiarenským kalom upravuje osobitný predpis.^36) Vypúšťať čistiarenský kal a obsah žúmp do povrchových vôd a do podzemných vôd je zakázané. 

     (11) Ustanovenie odseku  4 písm. až a b) sa vzťahuje aj na  osobitné používanie vôd  podľa § 17 ods. 1 písm. h)  a l), ak vypúšťané vody obsahujú škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky.

     (12) Vypúšťanie  odpadových  vôd  z povrchového odtoku [§ 17 ods.1 písm. h)] možno povoliť iba vtedy, ak sú zbavené plávajúcich látok, usaditeľných látok a nepolárnych extrahovaných látok; garantovanú účinnosť zariadení na odstránenie usaditeľných látok musí byť najmenej 70% a na odstránenie extrahovaných látok najmenej 90%.

§ 33
Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do podzemných vôd

    (1) Orgán štátnej vodnej správy vydá povolenie na vypúšťanie odpadových vôd alebo osobitných vôd do podzemných vôd  len po predchádzajúcom zisťovaní, ktoré zabezpečí žiadateľ o vydanie povolenia na svoj náklad. Predchádzajúce  zisťovanie sa  zameria najmä na 
a)	 preskúmanie a zhodnotenie hydrogeologických pomerov príslušnej oblasti,
b)	zhodnotenie samočistiacich schopností pôdy a horninového prostredia danej lokality v príslušnej oblasti,
c)	preskúmanie a zhodnotenie možných rizík znečistenia a zhoršenia kvality podzemných vôd. 

   (2) Odpadové vody alebo osobitné vody s obsahom škodlivých látok možno vypúšťať iba do takého vodného útvaru podzemnej vody, ktorého voda bola na základe predchádzajúceho zisťovania označená ako trvalo nevhodná na akékoľvek používanie a ak sa preukáže, že technickými opatreniami sa zabráni rozšíreniu týchto látok do okolitých vodných útvarov alebo nedôjde poškodeniu iných ekosystémov. 

       (3) Na vypúšťanie splaškových vôd z osamotených obydlí, ktoré nie sú v ochranných pásmach vodárenských zdrojov a  nemožno ich pripojiť na verejnú kanalizáciu  sa predchádzajúce zisťovanie nevykoná. 

      (4) Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok a vypúšťanie odpadových vôd zo zdravotníckych zariadení uvedených v § 32 ods. 9 a z iných infekčných zariadení a z technologických  zariadení  atómových elektrárni do podzemných vôd je zakázané.

       (5) Na základe priaznivých výsledkov predchádzajúceho zisťovania môže orgán štátnej vodnej správy povoliť vypúšťanie použitých geotermálnych vôd, osobitných vôd alebo vôd vyčerpaných pri stavebných prácach do toho istého zvodneného kolektora, z ktorého boli odobraté. 

      (6) Na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do podzemných vôd platia primerane ustanovenia § 32 ods. 3 až 6.

 § 34
Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do verejnej kanalizácie

   (1) Orgán štátnej  vodnej správy povolí osobitné užívanie vôd podľa § 17 ods. 1 písm. k),  ak žiadateľ preukáže, že  odpadové vody a osobitné vody
a)	nepoškodia stokovú sieť a  čistiareň odpadových vôd  a neohrozia zdravie zamestnancov pri ich prevádzkovaní,
b)	neohrozia prevádzku čistiarne odpadových vôd,  spracovanie kalu a jeho ďalšie využitie,
c)	nezhoršia limitné hodnoty znečistenia určené pre vypúšťanie odpadových vôd z verejnej kanalizácie a neovplyvnia kvalitatívne ciele.

         (2) Pre povoľovanie vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd  do verejnej  
   kanalizácie platí obdobne ustanovenie § 32 ods. 4.  

§ 35
Zaobchádzanie  s nebezpečnými  látkami

          (1) Za zaobchádzanie s nebezpečnými látkami sa považuje výrobný 
  proces alebo  iná činnosť, pri ktorých sa tieto látky vyrábajú, spracúvajú, používajú, 
  prepravujú a skladujú alebo sa zaobchádza s nimi iným spôsobom.

     (2) Ten,  kto zaobchádza s nebezpečnými látkami, je povinný urobiť primerané opatrenia, aby nevnikli do povrchových vôd alebo podzemných vôd alebo aby neohrozili ich kvalitu, a to
a)	umiestňovať stavby a zariadenia, v ktorých sa zaobchádza  s nebezpečnými látkami tak, aby  sa pri mimoriadnych okolnostiach mohlo účinne zabrániť nežiadúcemu úniku týchto látok do pôdy, podzemných vôd (nepriame vypúšťanie) alebo do stokovej siete a aby sa tým zabránilo ich nežiadúcemu zmiešaniu s odpadovými vodami alebo s vodou z povrchového odtoku,
b)	používať len také zariadenia, technologické postupy alebo iné spôsoby zaobchádzania s nebezpečnými látkami, ktoré sú vhodné aj z hľadiska ochrany vôd,
c)	zabezpečovať  prevádzku stavieb a zariadení zamestnancami, oboznámenými s osobitnými predpismi, bezpečnostnými predpismi a s podmienkami určenými na zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z hľadiska ochrany vôd, 
d)	pravidelne vykonávať kontroly skladov, skládok, skúšok tesnosti potrubí, nádrží a prostriedkov na prepravu nebezpečných látok, ako aj vykonávať ich pravidelnú údržbu a opravu, 
e)	vybudovať a riadne prevádzkovať účinné kontrolné systémy na včasné zistenie úniku nebezpečných látok, na pravidelné hodnotenie výsledkov sledovania a oznamovať výsledky  orgánu štátnej vodnej správy,
f)	ďalšie opatrenia potrebné podľa charakteru nebezpečnej látky a spôsobu zaobchádzania s ňou.

          (3) Ten, kto  zaobchádza  s tuhými škodlivými látkami v množstve väčšom  ako 1 t ročne alebo s kvapalnými škodlivými látkami v množstve väčšom ako 1 m^3 ročne alebo zaobchádza s tuhými obzvlášť škodlivými látkami v množstve väčšom ako 0,3 t ročne alebo s kvapalnými obzvlášť škodlivými látkami v množstve  väčšom ako 0,3 m^3 ročne ,  je povinný vykonať okrem opatrení uvedených v odseku 2 aj tieto opatrenia: 
a)	zostaviť plán preventívnych opatrení na zamedzenie vzniku neovládateľného úniku nebezpečných látok do životného prostredia a na postup v prípade  ich úniku (ďalej len ”havarijný plán”), predložiť ho orgánu štátnej vodnej správy na schválenie a oboznámiť s nim zamestnancov,
b)	vybaviť pracoviská špeciálnymi prístrojmi a prostriedkami potrebnými na zneškodnenie úniku nebezpečných látok do vôd alebo prostredia súvisiaceho s vodou,
c)	monitorovať vplyv zaobchádzania s nebezpečnými látkami na podzemné vody a výsledky monitoringu ročne oznamovať orgánu štátnej vodnej správy a na požiadanie poverenej osobe,                      
d)	ustanoviť vodohospodára.

     (4) Ten,  kto zaobchádza  s nebezpečnými látkami v blízkosti vodných tokov, odkrytých podzemných  vôd, na území s veľmi priepustným podložím alebo na iných miestach, z ktorých sa nebezpečné látky môžu splaviť počas dažďa do povrchových vôd, do podzemných vôd  alebo do prostredia súvisiaceho s vodou je povinný vykonať opatrenia podľa predchádzajúceho odseku bez ohľadu na množstvo a skupenstvo  nebezpečných látok. 

     (5) Ak vzniknú pochybnosti o povinnostiach používateľa nebezpečných látok podľa  odsekov 3 a 4, rozhodne orgán štátnej vodnej správy.

     (6) Kontrola a skúšky tesnosti podľa odseku 2 písm. d) môže vykonávať iba odborne spôsobilá osoba s certifikátom na kvalifikáciu na nedeštruktívne  skúšanie.

     (7) S použitými obalmi nebezpečných látok sa zaobchádza ako s nebezpečnými látkami. 

     (8) Každý, kto zaobchádza s obzvlášť škodlivými látkami, je povinný viesť záznamy o druhoch týchto látok,  ich množstvách,   časovej postupnosti zaobchádzania s nimi,  obsahu ich účinných zložiek a ich vlastnostiach najmä vo vzťahu k vodám,  k pôdnemu a horninovému prostrediu súvisiacemu s vodu; tieto informácie poskytne ročne orgánu štátnej vodnej správy a na požiadanie poverenej osobe.

     (9) Ak nedôjde k trvalému zhoršeniu kvality vôd, môže orgán štátnej vodnej správy povoliť použitie škodlivých látok v nevyhnutnej miere a na obmedzený čas 
a)	na úpravu a udržiavanie vodného toku,
b)	na kŕmenie vodnej hydiny, rýb a iných vodných živočíchov,
c)	na dezinfekciu vody používanej na rekreačné kúpanie,
d)	na odstránenie nežiadúcej vegetácie alebo škodlivých živočíchov vo vode,
e)	na odstránenie znečistenia z pôdy a podzemných vôd,
f)	ako indikátorové látky pri
     1.  meraní prietoku vody a smeru toku vody,
     2.  hydrodynamických skúškach podzemných vôd.

      (10) Umývať motorové vozidlá a mechanizmy v povrchových vodách alebo  odkrytých podzemných vodách alebo na miestach, z ktorých by uniknuté pohonné hmoty alebo mazivá mohli vniknúť do povrchových vôd a do podzemných vôd je zakázané .

§ 36
Program znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami

        (1) Ten, kto vypúšťa odpadové vody s obsahom škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok a osobitné vody s obsahom škodlivých látok a  obzvlášť škodlivých látok a kto zaobchádza s nebezpečnými látkami je povinný postupne znižovať znečistenia povrchových vôd a podzemných vôd podľa ministerstvom vypracovaného Programu znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami.

        (2) Program znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami obsahuje 
a)	zoznam zdrojov znečistenia vôd, z ktorých sa vypúšťajú odpadové vody obsahujúce škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky a v ktorých sa zaobchádza  s obzvlášť škodlivými  látkami a inventarizáciu týchto látok,
b)	kvalitatívne ciele a lehoty na  ich dosiahnutie,
c)	určenie druhu a spôsobu monitorovania kvalitatívnych cieľov v povrchových vodách a plošného znečistenia podzemných vôd nebezpečnými látkami,
d)	spôsoby a postupy znižovania škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných odpadových vodách a postupného zamedzia obzvlášť škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných  odpadových vodách z jestvujúcich priemyselných zdrojov,
e)	zhodnotenie výsledkov monitoringu kvalitatívnych cieľov povrchových vôd a plošného znečistenia podzemných vôd nebezpečnými látkami,
f)	opatrenia zamerané na znižovanie škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných odpadových vodách a opatrenia na ochranu povrchových vôd a podzemných vôd pri zaobchádzaní s nebezpečnými látkami uloženými podľa  § 74 ods.9 a 12 a lehoty ich zabezpečenia. 

§ 37
Mimoriadne zhoršenie  alebo mimoriadne ohrozenie kvality vôd

       (1) Mimoriadne zhoršenie kvality vôd alebo mimoriadne ohrozenie kvality vôd (ďalej len ”mimoriadne zhoršenie vôd”) je náhle, nepredvídané a závažné zhoršenie alebo závažné ohrozenie kvality vôd spôsobené vypúšťaním odpadových vôd bez povolenia alebo  v rozpore s ním alebo spôsobené neovládateľným únikom nebezpečných látok, ktoré sa prejavujú najmä zafarbením alebo zápachom vody, tukovým povlakom, vytváraním peny, výskytom uhynutých rýb na hladine vody alebo výskytom nebezpečných  látok v prostredí súvisiaceho z povrchovou vodou alebo podzemnou vodou. 

       (2) Každý, kto zistí príznaky mimoriadneho zhoršenia vôd je povinný bez zbytočného odkladu spôsobom podľa miestnych pomerov ohlásiť  túto skutočnosť Slovenskej inšpekcii životného prostredia ^37) (ďalej len inšpekcia”) alebo okresnému úradu, polícii, hasičskému zboru, obecnému úradu a  správcovi vodného toku. Príznaky mimoriadneho zhoršenia hraničných vôd inšpekcia oznámi Základnému medzinárodnému varovnému stredisku Slovenskej republiky v Bratislave.

       (3) Polícia, hasičský zbor, obecný úrad, orgán štátnej vodnej správy a správca vodného  toku odovzdá prijaté hlásenie podľa odseku 2 neodkladne inšpekcii.

      (4) Za pôvodcu mimoriadneho zhoršenia vôd sa považuje ten, kto prevádzkoval zariadenie v čase, kedy mimoriadne zhoršenie vôd vzniklo a je v príčinnej súvislosti s týmto zariadením ak nepreukáže, že mimoriadne zhoršenie vôd spôsobila iná právnická osoba alebo fyzická osoba. 

     (5) Pôvodca mimoriadneho zhoršenia vôd je povinný vykonať bezprostredné opatrenia  na zneškodnenie mimoriadneho zhoršenia vôd, ako aj opatrenia na odstránenie jeho škodlivých následkov.

     (6) Bezprostrednými opatreniami na  zneškodnenie mimoriadneho zhoršenia vôd sú :
a)	neodkladné  hlásenie mimoriadneho zhoršenia vôd  inšpekcii a správcovi vodného toku alebo okresnému úradu,
b)	čo najrýchlejšie odstránenie príčin mimoriadneho zhoršenia vôd,
c)	neodkladné vykonanie opatrení na zamedzenie znečisťovania a šírenia znečistenia a opatrenia na zabránenie vzniku škodlivých následkov alebo ich zmiernenie, aby škodlivé následky boli čo najmenšie.

     (7) Opatreniami na odstránenie škodlivých následkov mimoriadneho zhoršenia vôd sú: 
a)	likvidácia uniknutých nebezpečných  látok,
b)	sledovanie kvality ohrozenej podzemnej vody, ak je nebezpečenstvo prieniku nebezpečných látok do zeme,
c)	uvedenie zasiahnutého miesta, ak je to možné do pôvodného stavu.

      (8) Pri vykonávaní opatrení podľa odsekov 5 až 7 riadi  sa pôvodca mimoriadneho zhoršenia vôd havarijným plánom a príkazmi inšpekcie.

      (9) Inšpekcia  zisťuje príčiny vzniku mimoriadneho zhoršenia vôd, riadi práce pri jeho riešení a vydáva príkazy na vykonanie potrebných opatrení. Inšpekcia  je oprávnená vyžadovať spoluprácu orgánov štátnej správy, pôvodcu mimoriadneho zhoršenia vôd ak je známy, správcu vodného toku, poverenej osoby, jednotiek hasičského zboru, záchranných plukov vojsk civilnej ochrany, obcí alebo iných osôb. V rámci tejto spolupráce môže inšpekcia ustanoviť z ich zástupcov pracovnú skupinu.

      (10) Každý, kto sa zúčastní zisťovania alebo zneškodňovania mimoriadneho zhoršenia vôd je povinný poskytnúť inšpekcii potrebné údaje, informácie, technickú pomoc a  odbornú pomoc; správca vodného toku  vykonáva za úhradu vo vodnom toku opatrenia na zachytávanie a odstraňovanie nebezpečných látok, uhynutých rýb, zabezpečuje odber vzoriek vôd a ich rozbory a vykonáva mimoriadnu manipuláciu na vodných stavbách.

     (11) Ak rozsah alebo charakter mimoriadneho zhoršenia vôd neumožňuje jeho pôvodcovi vlastnými silami a prostriedkami, ani silami a prostriedkami inšpekcie a   správcu vodného toku zamedziť ďalšie znečisťovanie alebo šírenie znečistenia, ani odstránenie znečistenia a jeho následkov, inšpekcia neodkladne ohlási mimoriadnu udalosť  prednostovi okresného úradu za účelom zabezpečenia postupu podľa osobitného predpisu.^38)

§ 38
Opatrenia na nápravu

(1) 	Kto spôsobí poškodenie^39) povrchových  vôd alebo  podzemných vôd alebo prostredia s nimi súvisiaceho (ďalej len "pôvodca poškodenia"), je povinný vykonať opatrenia na nápravu alebo uhradiť náklady s tým spojené. Táto povinnosť sa vzťahuje aj na nadobúdateľa majetku,^40) s ktorého existenciou alebo používaním je uvedené poškodenie v príčinnej súvislosti. Prípadná zodpovednosť za škodu ani trestná zodpovednosť týmto nie je dotknutá. Na pôvodcu poškodenia, ktorý súčasne spôsobil mimoriadne zhoršenie vôd sa vzťahuje  aj § 37 ods.5 až 7.

          (2) Orgán štátnej vodnej správy môže pôvodcovi poškodenia uložiť vykonať opatrenia    
     smerujúce k splneniu povinností uvedených v odseku 1.  

     (3) Ak pôvodca poškodenia nie je známy alebo nemá sily a prostriedky na vykonanie opatrení na nápravu a hrozí nebezpečie zhoršenia stavu vôd alebo prostredia s nimi súvisiaceho, zabezpečí vykonanie opatrení orgán štátnej vodnej správy.

     (4) Náklady na vykonanie opatrení podľa odseku 3 sa uhrádzajú z prostriedkov štátneho rozpočtu. Pôvodca poškodenia je povinný vynaložené finančné prostriedky uhradiť; na vymáhanie týchto prostriedkov je oprávnené ministerstvo.

        (5) Ak opatrenia na nápravu sa vykonávajú na  nehnuteľnostiach inej osoby ako je pôvodca poškodenia, ich vlastníci sú povinní strpieť obmedzenie ich obvyklého užívania na nevyhnutný čas za primeranú náhradu.^41 Po vykonaní opatrení na nápravu sú tí, ktorí vykonali  tieto opatrenia,  povinní uviesť nehnuteľnosti do pôvodného stavu. Ak vykonaním opatrení na nápravu vznikne škoda, na jej náhradu  platia všeobecné predpisy o náhrade škody.

ŠIESTA ČASŤ
VODNÉ TOKY

§ 39
Vodné toky 

     (1) Vodným tokom je vodný útvar trvalo alebo občasne tečúcich povrchových vôd po zemskom povrchu v prirodzenom koryte alebo v umelom koryte, ktorý je napájaný z vlastného povodia alebo z iného vodného útvaru. Vodným tokom je aj slepé rameno, mŕtve rameno a odstavené rameno, ak sú ovplyvňované hydrologickým režimom vodného toku, ako aj povrchové vody umelo vzduté  v koryte vodného toku. Vodným tokom zostávajú aj povrchové vody, ktorých časť  tečie pod zemským povrchom alebo zakrytými úsekmi.

     (2)  Koryto vodného toku (ďalej len ,,koryto") tvoria pozemky, ktoré sú vedené v  katastri nehnuteľností ako vodná plocha so spôsobom využitia pozemku ako vodný tok podľa osobitného predpisu.^42) Ak vodný tok nepreteká takýmto pozemkom, koryto tvoria dno a brehy, v ktorých odtekajú vody  až po brehovú čiaru.

     (3) Prirodzeným korytom je pozdĺžne ohraničený zemský povrch, ktorý vznikol pôsobením tečúcej vody a ďalších prírodných faktorov. Za prirodzené koryto sa považuje  aj koryto upraveného vodného toku.

     (4) Umelým korytom je koryto, ktorého dno a brehy sú umelo vytvorené a do ktorého je voda odvedená, najmä vodný kanál, vodný náhon a  prieplav.

    (5) Brehovou čiarou prirodzeného koryta je priesečnica vodnej hladiny s priľahlými pozemkami, po ktorú voda stačí pretekať medzi brehmi bez toho, aby sa vylievala do  priľahlého územia.  Brehová čiara umelého koryta je určená v dokumentácii stavebných úprav. 

     (6) Riečny materiál  v koryte je súčasťou vodného toku.

     (7)  V pochybnostiach o tom, či ide o vodný tok,  prirodzené koryto alebo  umelé koryto a o hranicu koryta rozhodne orgán štátnej vodnej správy na základe poznania prírodných podmienok, s prihliadnutím na brehové čiary susedných úsekov vodného toku.

§ 40
Členenie vodných tokov

     (1) Vodné toky sa z hľadiska ich významu členia na
a)	vodohospodársky významné vodné toky,
b)	drobné vodné toky.

 (2) Vodné toky sa z hľadiska ich využitia členia na
a )vodárenské vodné toky,
b) ostatné vodné toky.

    (3) Evidenciu vodných tokov a ich povodí zabezpečuje ministerstvo pôdohospodárstva. 

    (4) Zoznam vodohospodársky významných vodných tokov a vodárenských vodných tokov je uvedený v osobitnom  právnom predpise.^43)[§ 75 ods. 3 písm. c)].

§ 41
Zmeny koryta vodného toku

     (1) Ak sa pôsobením vôd alebo iným prírodným vplyvom zmení prirodzené koryto neupraveného vodného toku, správca vodného toku je povinný vrátiť vodný tok do pôvodného koryta alebo požiadať orgán štátnej vodnej správy, aby rozhodol o jeho ponechaní v novom koryte. Orgán štátnej vodnej správy môže rozhodnúť o jeho ponechaní v novom koryte, ak sa zmenou koryta zlepšili odtokové pomery, pričom musí prihliadať na doterajšie  povolenie na nakladanie s vodami a na vodné stavby súvisiace s pôvodným korytom vodného toku a súčasne vymedzí hranice nového koryta. Správca vodného toku je povinný vlastníkovi pozemku nového koryta poskytnúť náhradu podľa všeobecných predpisov o náhrade škody alebo pozemok nového koryta vykúpiť.

     (2) Ak sa pôsobením vôd alebo iným prírodným vplyvom zmení koryto upraveného vodného toku alebo umelé koryto, správca vodného toku alebo vlastník umelého koryta sú povinní vrátiť vodný tok do pôvodného koryta. 

     (3) Ustanovenia odsekov 1 a 2 sa primerane použijú aj vtedy, ak  pôsobením vôd alebo iným prírodným vplyvom vznikne vo vodnom toku náplava alebo ostrov alebo ak neupravené koryto vodného toku neopustí pôvodné koryto a  vytvorí ďalšie nové rameno.

§ 42
Inundačné územie

     (1) Inundačným  územím je územie priľahlé  k vodnému toku, zaplavované vyliatím vody z koryta vodného toku, vymedzené záplavovou čiarou najväčšej známej alebo navrhovanej úrovne vodného stavu. Rozsah inundačného územia určuje orgán štátnej vodnej správy na návrh správcu vodného toku. Orgán štátnej vodnej správy môže uložiť správcovi vodného toku povinnosť vypracovať a predložiť takýto návrh.

     (2) Povodňou je prechodné výrazné zvýšenie hladiny vodných tokov, pri ktorom hrozí vyliatie vody z koryta alebo pri ktorom voda už zaplavuje územie mimo koryta vodného toku a  môže spôsobiť škody. Povodňou je aj stav, keď voda môže spôsobiť škodu tým, že z určitého územia nemôže dočasne prirodzeným spôsobom odtekať alebo jej odtok je nedostatočný, prípadne dochádza k zaplaveniu územia pri sústredenom odtoku prívalových zrážkových vôd. Ochranu pre povodňami upravuje osobitný predpis. ^44)

     (3) Orgán štátnej vodnej správy, ktorý určil inundačné územie, odovzdá mapovú dokumentáciu tohto územia príslušným stavebným úradom.

     (4) Ak inundačné územie nie je určené, vychádza sa z dostupných podkladov o pravdepodobnej hranici územia ohrozeného povodňami.

§ 43
Ochrana vodných tokov a ich korýt

     (1) Meniť smer, pozdĺžny sklon a priečny profil koryta vodného toku, poškodzovať brehy, ťažiť z koryta vodného toku zeminu a ukladať predmety do vodného toku, ktoré môžu ohroziť plynulosť odtoku vody v koryte, zdravie ľudí a ich bezpečnosť, prípadne ukladať takéto predmety na miesta, z ktorých môžu byť splavené do vodného toku je  zakázané. 

     (2) Zákazy  podľa predchádzajúceho odseku  sa nevzťahujú na činnosti vykonávané  v súlade s týmto zákonom.

     (3) Vlastníci  stavieb, ktoré nie sú vodnými stavbami, alebo technických zariadení umiestnených vo vodnom toku a na pobrežných pozemkoch sú povinní na vlastné náklady 
a)	dbať o ich riadnu údržbu a o ich statickú bezpečnosť, aby neohrozovali plynulý odtok vôd, 
b)	zabezpečiť ich pred škodlivými účinkami vôd, splaveninami a ľadom,
c)	odstraňovať nánosy a prekážky vo vodnom toku, brániace jeho nehatenému odtoku.

Siedma časť
SpRáva  VODNÝCH TOKOV 

§ 44
Správa vodných tokov

(1)	Správa vodných tokov je všestranne zameraná starostlivosť o zachovanie a rozvoj všetkých funkcií vodných tokov. 

(2)	Správu vodných tokov vykonávajú správcovia vodných tokov (§ 15 ods.3) s cieľom uspokojovania verejnoprospešných záujmov.^45) Štátne organizácie, ktorým bola správa drobného vodného toku prevedená podľa § 47 písm. a) majú rovnaké práva a povinnosti ako  správcovia vodných  tokov.

 (3) Správa vodných tokov zahŕňa  tieto činnosti:
a)	sledovať stav  vodných tokov a pobrežných pozemkov z hľadiska zabezpečenia funkcií vodného toku, 
b)	udržiavať  korytá vodných tokov v stave, ktorý zabezpečuje ich dostatočnú prietočnosť a hĺbku vody na bezpečné odvádzanie vody z územia,
c)	udržiavať alebo odstraňovať brehové porasty vo vodných tokoch, na pobrežných pozemkoch, prípadne v zátopových územiach tak, aby sa nestali  prekážkou odtoku vody pri povodniach a podľa možnosti zachovali prírodné podmienky,
d)	spevňovať brehy vodných tokov, zabezpečovať ich neupravené úseky brehovými porastami,
e)	udržiavať a čistiť koryto a odstraňovať naplaveniny, ľadové a iné prekážky a dočasné ostrovy z vodného toku nevyhnutné na zabezpečenie nehateného odtoku alebo prietoku,
f)	zabezpečovať potrebnú úpravu  vodných tokov,
g)	prevádzkovať a udržiavať v riadnom stave vodné stavby zabezpečujúce funkcie vodného toku alebo  slúžia vodnému toku, ktoré má správca vodného toku   v správe alebo v užívaní,  prípadne je povinný ich prevádzkovať z iného dôvodu,
h)	vytvárať podmienky na umožnenie nakladania s vodami súvisiace s vodným tokom,
i)	vytvárať podmienky na zabezpečenie všeobecného používania vôd a ostatných funkcií vodného toku,
j)	sledovať odber vôd a vypúšťanie odpadových vôd ako aj iné nakladanie s vodami vo vodnom toku,
k)	sledovať vody vo vodnom toku z hľadiska možných príznakov mimoriadneho zhoršenia vôd a odstraňovať plávajúce látky a veci z hladiny pri zneškodňovaní  mimoriadneho zhoršenia vôd a odstraňovaní jeho škodlivých následkov,
l)	poskytovať technické a iné podklady, odborné stanoviská potrebné na rozhodovaciu a inú správnu činnosť orgánov štátnej vodnej správy,
m)	oznamovať orgánu štátnej vodnej správy závažné nedostatky, ktoré zistí vo vodnom toku a v inundačnom území, spôsobené prírodnými vplyvmi alebo inými vplyvmi a navrhovať opatrenia na ich odstránenie,
n)	zabezpečovať ochranu pred povodňami podľa osobitného predpisu ^46) a odvádzanie alebo prečerpávanie vnútorných vôd,
o)	umiestňovať a udržiavať zariadenia na zisťovanie údajov vo vodnom toku a zariadení slúžiacich plavebným účelom, 
p)	zriaďovať, udržiavať a označovať vodnú cestu a vytyčovať plavebnú dráhu, ^47)
q)	viesť evidenciu pozemkov, ktoré tvoria koryto vodného toku a záplavové územie, ak sú vo vlastníctve štátu a v správe správcu vodného toku,
r)	oznamovať údaje potrebné pre vodnú bilanciu, 
s)	evidovať rozhodnutia  a štátnej vodnej správy, ktoré sa týkajú vodných tokov a sledovať dodržiavanie podmienok a povinností určených v týchto rozhodnutiach.

(4) Ak ide o vodohospodársky významný vodný tok, jeho správu okrem činnosti uvedených v odseku 2 tvoria tieto činnosti:
a)	vypracovať plán údržby vodného toku a jeho prítokov,
b)	spolupracovať pri prieskumných, bilančných, koncepčných a kontrolných činnostiach pri zostavovaní  hydroekologických plánov čiastkových povodí, vodohospodárskych plánov čiastkových povodí a hodnotiť hydroenergetický potenciál vodných tokov v povodí,
c)	navrhovať  na určenie ochranných pásiem vodárenských  nádrží a sledovať dodržiavanie podmienok ochrany v nich,
d)	spolupracovať pri zneškodňovaní mimoriadneho zhoršenia vôd  a pri  odstraňovaní následkov a za tým účelom sledovať kvalitu vôd vo vodných tokoch,
e)	vypracovať a aktualizovať súhrnný manipulačný poriadok vodných stavieb za celý hlavný vodný tok a jeho prítoky na základe manipulačných poriadkov jednotlivých vodných stavieb na vodnom toku,
f)	poskytovať technické a iné podklady a stanoviská potrebné pre výkon štátnej vodnej správy,
g)	evidovať rozhodnutia a  vyjadrenia orgánov štátnej vodnej správy týkajúce sa vodných tokov čiastkového povodia.

       (5) Pri správe vodného toku treba prihliadať  na ochranu povrchových vôd a podzemných vôd v príbrežnej zóne, na zachovanie infiltračných podmienok a biologických hodnôt prirodzeného ekosystému, na ochranu rybárstva a samočistiacu schopnosť vodného toku a na zachovanie rekreačnej hodnoty a estetického vzhľadu krajiny.

§ 45
Oprávnenia pri správe vodných tokov

(1)	Správca vodného toku  je  oprávnený 
a)	pri výkone správy vstupovať v nevyhnutnom rozsahu na cudzie nehnuteľnosti, pokiaľ na to nie je potrebné povolenie podľa osobitných predpisov,^48)
b)	v záujme starostlivosti o koryto vodného toku odstraňovať alebo novo vysádzať stromy a kry  na pobrežných pozemkoch,
c)	v rozsahu riadnej správy vodného toku ťažiť z koryta vodného toku riečny materiál, prípadne túto ťažbu umožňovať tým, ktorí na ňu získali povolenie na niektoré činnosti,
d)	v rámci súhrnného manipulačného poriadku vodných stavieb vydávať pokyny na manipuláciu s vodnými stavbami.

       (2) Pri výkone správy vodného toku a správy vodných stavieb alebo zariadení môže    správca vodného toku užívať pobrežné pozemky. Pobrežnými pozemkami v závislosti od druhu opevnenia  brehu a druhu vegetácie  pri vodohospodársky významnom vodnom toku  sú pozemky do 10 m od brehovej čiary a pri drobných vodných tokoch do 5 m od brehovej čiary; pri ochrannej hrádzi vodného toku do 10 m od vzdušnej päty hrádze.

        (3) Ak je to nevyhnutné, môže orgán štátnej vodnej správy určiť na užívanie väčšiu šírku pobrežného pozemku ako je uvedené v predchádzajúcom odseku. 

        (4) Ak správca vodného toku pri výkone oprávnenia podľa odseku 2 spôsobí škodu, je povinný ju nahradiť podľa všeobecných predpisov o náhrade škody. 

§ 46
Povinnosti vlastníkov pobrežných pozemkov

(1)	Vlastník pobrežného  pozemku je povinný 
a)	umožniť správcovi vodného toku výkon jeho oprávnenia,
b)	dbať o ochranu  vôd a zdržať sa činností, ktoré môžu ovplyvniť prirodzený režim vôd vo vodnom toku, znečistiť vodu alebo inak ohroziť jej kvalitu, znemožniť alebo sťažiť riadnu prevádzku a údržbu vodného toku a s ním súvisiacich vodných stavieb, 
c)	umožniť za náhradu umiestnenie a prevádzku ciach, vodočtov, vodomerov a iných meracích zariadení na zisťovanie údajov o vodnom toku alebo plavebných znakov.

(2)	Výšku náhrady podľa ods.1 písm. c) navrhne ten, kto uvedené zariadenie osadzuje. Ak vlastník pobrežného pozemku nesúhlasí s navrhnutou výškou náhrady, rozhodne o nej súd; nárok na náhradu škody nie je týmto dotknutý.

      (3) Orgán štátnej vodnej správy môže vlastníkom pobrežných pozemkov bez náhrady zakázať vytínať stromy a kry, zabezpečujúce stabilizáciu koryta vodného toku. 

     (4) Ak ide o pobrežný pozemok pri drobnom vodnom toku, je jeho vlastník povinný udržiavať breh v takom stave, aby sa netvorili prekážky, ktoré bránia nehatenému odtoku vody, sťažujú alebo znemožňujú prístup k vodnému toku alebo podporujú usadzovanie plavenín alebo ukladanie splavenín. 

       (5) V pochybnostiach o určenie hranice pobrežného pozemku, o určenie  rozsahu oprávnenia správcu vodného toku a o rozsahu práv a povinnosti vlastníka takéhoto pozemku rozhodune orgán štátnej vodnej správy.                

§ 47
Prevod správy drobného  vodného  toku

(1)	Na základe rozhodnutia ministerstva pôdohospodárstva možno správu drobného vodného toku alebo jeho uceleného úseku previesť do správy inej štátnej organizácie, ktorej  drobný vodný tok  prevažne slúži.

      (2)  Správca vodného toku môže drobný vodný tok alebo jeho ucelený úsek prenechať do nájmu  alebo do výpožičky 
a)	obci, v ktorej sa nachádza,
b)	koncesionárovi počas koncesnej doby k vodnej stavbe,
c)	právnickej osobe a fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie  s činnosťou,  ktorej drobný vodný tok súvisí.

SMa  ČASŤ
VODNÉ STAVBY

§ 48
Vodné stavby

       (1) Vodnými stavbami sú stavby prípadne ich časti, ktoré umožňujú osobitné používanie vôd alebo iné nakladanie s vodami. Vodnými  stavbami sú najmä: 
a)	stavby, ktorými sa upravuje, mení alebo zriaďuje koryto vodného toku, vrátane terénnych úprav s tým spojených,
b)	stavby na ochranu pred povodňami,
c)	priehrady, vodné nádrže, hate, hrádze a iné  stavby potrebné na nakladanie s vodami povoľované podľa § 17 ods. 1 písm. a) až m),  
d)	studne, stavby vodovodných potrubí, vodovodov a ďalšie vodárenské objekty samostatne slúžiace na účely zásobovania vodou,
e)	stavby stôk, stokové siete vrátane objektov na nich, čistiarne odpadových vôd a iné stavby určené na zneškodňovanie odpadových vôd a osobitných vôd a ich vypúšťanie do povrchových vôd, podzemných vôd alebo do banských vôd a stavby určené na predchádzajúce čistenie odpadových vôd pred ich vypúšťaním do verejnej kanalizácie,
f)	stavby na zavlažovanie a odvodňovanie pozemkov,
g)	stavby, ktoré sa zriaďujú na plavebné účely v korytách vodných tokov alebo v iných vodných útvaroch,
h)	stavby umožňujúce využívanie vôd najmä na  vodné športy a rekreáciu,
i)	odkaliská vytvorené hrádzovým systémom, na ktoré sa odpad ukladá hydraulickým spôsobom,
j)	zariadenia na sledovanie prietokov a kvality vody vo vodných tokoch, na sledovanie výdatnosti prameňov, hladín podzemných vôd a ich kvality,
k)	vodovodné prípojky, ak
1. 	slúžia na dodávku vody do priemyselných stavieb a poľnohospodárskych stavieb,
       2.  slúžia na zásobovanie skupiny stavieb, ak to vyžaduje vlastný systém rozvodných 
            potrubí,
       3. sú zriadené k stavbe, pre ktorú je zhotovené zariadenie na zvýšenie tlaku vody,
       4. sú dlhšie ako 100 m a dodávajú vodu s denným priemerným množstvom 
           väčším ako 0,5 l za sekundu,
l)	kanalizačné prípojky do verejnej kanalizácie, ak
1. 	slúžia na vypúšťanie odpadových vôd z priemyselných stavieb a z poľnohospodárskych stavieb,
2. 	slúžia na odvádzanie odpadových vôd z areálu alebo skupiny stavieb, ak to vyžaduje samostatnú stokovú sieť,
3. 	slúžia na vypúšťanie odpadových vôd do verejnej kanalizácie, ktoré vyžadujú ich predchádzajúce čistenie,
4. 	sú dlhšie ako 100 m  a majú vnútorný priemer  väčší ako 20 cm.

     (2) Za vodné stavby sa nepovažujú domové  žumpy a  jednoduché zariadenia podľa § 14 ods. 3, vodovodné prípojky a kanalizačné prípojky s výnimkou prípojok uvedených v  odseku  1 písm. k) a l).

     (3) V pochybnostiach o tom, či ide o vodnú stavbu alebo jej súčasť rozhodne orgán štátnej vodnej správy.

§ 49
Povinnosti vlastníka vodnej stavby

Vlastník vodnej stavby je povinný 
a)	udržiavať vodnú stavbu v riadnom stave a zabezpečovať jej údržbu a prevádzku tak, aby umožňovala plynulý prietok vody a nehatený odchod ľadu, riadnu prevádzku vodnej cesty a aby neohrozovala bezpečnosť osôb, majetku a vodohospodárskych  
a iných právom chránených  záujmov,
b)	zabezpečovať technicko-bezpečnostný dohľad nad jej prevádzkou,
c)	udržiavať v riadnom stave dno a brehy vodného toku v mieste vzdutia a starať sa v ňom o nehatený odtok vody a odchod ľadu, najmä odstraňovať nánosy a prekážky vo vodnom toku,
d)	osadiť a udržiavať na vodnej stavbe vodnú značku, ciachy, vodočet, výstražné tabule alebo plavebné znaky,
e)	odstraňovať predmety zachytené vodnou stavbou alebo zachytené na nej,
f)	dodržiavať pokyny správcu vodného toku na dotknutom vodnom toku v prípade mimoriadnej situácie,
g)	vytvárať podmienky na  prirodzenú migráciu rýb a iných vodných živočíchov,
h)	vypracovať manipulačný poriadok vodnej stavby a predložiť ho na schválenie orgánu štátnej vodnej správy,
i)	dodržiavať podmienky povolenia orgánu štátnej vodnej správy a schválený manipulačný poriadok vodnej stavby.

§ 50
Oprávnenia vlastníka vodnej stavby k susedným pozemkom
 
     (1) Za účelom uskutočnenia údržby a opráv na vodnej stavbe sú vlastníci pozemkov susediacich s vodnou stavbou povinní umožniť vlastníkovi vodnej stavby vstup na tieto pozemky 

     (2) Vlastník vodnej stavby je povinný dbať, aby čo najmenej rušil užívanie susedných pozemkov a aby vykonávanými prácami nevznikli škody, ktorým možno zabrániť; po skončení je povinný uviesť susedný pozemok do pôvodného stavu a ak to nie je možné, poskytnúť vlastníkovi susedného pozemku náhradu podľa všeobecných predpisov o náhrade škody.

§ 51
Ochrana vodných stavieb

     (1) Akýmkoľvek spôsobom poškodzovať vodné stavby a ich funkcie, najmä ťažiť  zeminu z ochranných hrádzí, vysádzať na nich dreviny, pásť na nich alebo preháňať cez ne hospodárske zvieratá a jazdiť po nich motorovými vozidlami s výnimkou miest na to určených, poškodzovať ciachy, vodočty, vodomery, iné meracie zariadenia a zariadenia slúžiace na prevádzku vodnej stavby a  poškodzovať plavebné znaky a výstražné tabule je  zakázané. 

        (2) V  záujme  ochrany vodnej stavby môže orgán štátnej vodnej správy na návrh vlastníka vodnej stavby určiť pásmo ochrany vodnej stavby a podľa jej povahy zakázať alebo obmedziť v ňom výstavbu niektorých stavieb alebo činností. V pásme ochrany vodnej stavby je vlastník vodnej stavby  povinný poskytnúť vlastníkovi nehnuteľností náhradu podľa všeobecných predpisov o náhrade škody.

        (3) Na pásma ochrany verejných vodovodov  a verejných kanalizáciách sa vzťahuje osobitný predpis.^49)

     (4) Orgán  štátnej vodnej správy môže tomu, kto poškodí vodnú stavbu alebo ohrozí jeho prevádzku, uložiť povinnosť vykonať opatrenia na odstránenie škodlivého  stavu.

§ 52
Odborný technicko-bezpečnostný dohľad nad vodnými stavbami

       (1) Odborný technicko-bezpečnostný dohľad nad vodnými stavbami je špecializovaná činnosť zameraná na zisťovanie technického stavu  vodných stavieb, ktorých poškodenie môže spôsobiť ohrozenie priľahlého územia, života ľudí  a majetku,  najmä uvolnením vzdúvanej alebo zadržiavanej  vody. Vykonáva sa pozorovaním bezpečnosti a stability vodných stavieb, meraním ich deformácií, sledovaním priesaku vôd, hodnotením výsledkov ich pozorovaní a meraní a navrhovaním opatrení na odstránenie zistených nedostatkov.

        (2) Odborný technicko - bezpečnostný dohľad  sa vykonáva v období prípravy vodnej stavby, jej uskutočnenia alebo rekonštrukcie a počas prevádzky vodnej stavby až do jej uvedenia do neškodného stavu. 

      (3) Z hľadiska odborného technicko - bezpečnostného dohľadu sa vodné stavby rozdeľujú do I. až IV. kategórie podľa bodového systému, ktorý zohľadňuje význam vodnej stavby, riziko možného ohrozenia ľudských životov a škôd na majetku v priľahlom území a nebezpečenstvo vzniku porúch na vodnej stavbe. 

     (4) Ministerstvo pôdohospodárstva zaradí alebo preradí vodnú stavbu do niektorej zo štyroch kategórií na základe posudku štátnej organizácie, ktorá je na výkon odborného technicko - bezpečnostného dohľadu nim poverená. 

     (5) Odborný technicko-bezpečnostný  dohľad je povinný zabezpečiť na svoj náklad vlastník, prípadne stavebník vodnej stavby.

     (6) Pri vodných stavbách zaradených do I. a II. kategórie je povinný ich vlastník, prípadne stavebník zabezpečiť odborný technicko-bezpečnostný dohľad prostredníctvom odborne spôsobilej osoby poverenej ministerstvom pôdohospodárstva. Pri vodných stavbách zaradených do III. a IV. kategórie môže odborný technicko- bezpečnostný dohľad vykonávať ich vlastník, prípadne stavebník odborne spôsobilou osobou. 

     (7) Pri vykonávaní odborného technicko -bezpečnostného dohľadu je vlastník, prípadne stavebník vodnej stavby povinný 
a)	určiť pracovníka zodpovedného za odborný technicko - bezpečnostný dohľad a ohlásiť ho orgánu štátnej vodnej správy; pri vodných stavbách zaradených do I. a II. kategórie ohlásiť aj odborne spôsobilú osobu prostredníctvom, ktorej sa odborný technicko - bezpečnostný dohľad vykonáva,
b)	prizvať orgán štátnej vodnej správy na prehliadku vodnej stavby, ktorá sa vykonáva pri vodných stavbách  zaradených do I. kategórie najmenej raz ročne, pri vodných stavbách zaradených do II. kategórie raz za dva roky a pri vodných stavbách zaradených do III. a IV. kategórie raz za štyri roky,
c)	zaslať správu o výsledkoch odborného technicko - bezpečnostného dohľadu orgánu štátnej vodnej správy, ktorý vykoná  technicko - bezpečnostný dozor.

§ 53
Manipulačný poriadok vodnej  stavby

     (1)  Manipulačný poriadok vodnej stavby upravuje postup vlastníka  vodnej stavby  pri osobitnom používaní vôd a pri prevádzke vodnej stavby. Schvaľuje ho orgán štátnej vodnej správy na návrh vlastníka vodnej stavby.

     (2) Vodné stavby, pri prevádzke ktorých sa ovplyvňuje prietok vody, hladina vody alebo kvalita vody a využíva sila vo vodnom toku možno prevádzkovať len podľa schváleného manipulačného poriadku.  Takýmito vodnými stavbami sú : 
a)	vodné nádrže vrátane poldrov, do ktorých voda priteká z vodného toku alebo odteká do vodného toku,
b)	hate s výpustným zariadením,
c)	odkaliská vytvorené hrádzovým systémom,
d)	kanále a odberné zariadenia, ktorými sa odvádza alebo odoberá voda v množstve, ktoré ovplyvňuje vodohospodársku bilanciu príslušného úseku vodného toku o viac ako      20 % priemerného ročného prietoku,
e)	výpustné zariadenia, ktorými sa vypúšťajú do vodného toku odpadové vody, osobitné vody alebo podzemné vody, ktoré môže ovplyvniť množstvo alebo zhoršiť kvalitu vody v recipiente o viac ako 20% v príslušných ukazovateľoch a je možné zabezpečiť riadené vypúšťanie týchto vôd,
f)	čerpacie stanice vnútorných vôd a závlahových systémov,
g)	vodné elektrárne,
h)	plavebné kanále a preplavovacie zariadenia (plavebné komory).
 
     (3) Ak to vyžaduje vodohospodárska bilancia, ohrozenie množstva alebo kvality vody, ochrana ekosystému vodného toku, môže orgán štátnej vodnej správy uložiť vlastníkovi inej vodnej stavby ako je uvedené v odseku 2, povinnosť vypracovať manipulačný poriadok vodnej stavby a predložiť ho na schválenie orgánu štátnej vodnej správy. 

      (4) Správca vodohospodársky významného vodného toku vypracúva na základe manipulačných poriadkov jednotlivých vodných stavieb na vodnom toku súhrnný manipulačný poriadok vodných stavieb za celý hlavný vodný tok a jeho prítoky a predkladá ho na schválenie orgánu štátnej vodnej správy.

DEVIATA  ČASŤ
PSOBNOSŤ ORGÁNOV ŠTÁTNEJ  VODNEJ  SPRÁVY

§ 54
Základné ustanovenia

Orgány štátnej vodnej správy sú
a)	ministerstvo,
b)	krajské úrady,
c)	okresné úrady,
d)	inšpekcia,
e)	obce.

§ 55
Ministerstvo

(1) Ministerstvo ako ústredný orgán štátnej vodnej správy 
a) 	vykonáva štátnu vodnú správu podľa tohto zákona a riadi jej výkon,
b) 	zabezpečuje zisťovanie výskytu a hodnotenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd (§ 4),
c) 	vypracúva plán opatrení a časový rozvrh ich realizácie za účelom zlepšenia kvality povrchových vôd určených na odber pre pitnú vodu (§ 6 ods. 3),
d) 	zabezpečuje identifikáciu vodných útvarov vôd na kúpanie (§ 7 ods.3),
e) 	zabezpečuje vypracovanie hydroekologických plánov povodí (§ 11 ods. 2),
f) 	vypracúva v spolupráci s ministerstvom  pôdohospodárstva a predkladá vláde návrh generelu ochrany a racionálneho využívania vôd (§ 11 ods. 4),
g) 	vydáva vyjadrenie k investičnej činnosti, ktorá môže významným spôsobom ovplyvniť nakladanie s vodami, ochranu vôd a vodných pomerov (§ 24 ods. 1),
h) 	určuje odlišný postup od úpravy zákazov v chránenej oblasti prirodzenej akumulácie vôd (§ 27 ods. 6),
i) 	pravidelne prehodnocuje rozsah vyhlásených citlivých oblastí (§ 29 ods. 3),
j) 	pravidelne prehodnocuje rozsah vymedzených zraniteľných oblastí (§ 30 ods. 3),
k) 	zabezpečuje vypracovanie, schvaľovanie, aktualizáciu a plnenie programu monitorovania (§ 4 ods. 2 písm. d),
l) 	vypracuje program znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami obsiahnutých v odpadových vodách a nebezpečnými látkami do 31. decembra 2003 a aktualizuje ho najmenej každých šesť rokov; tento program schvaľuje vláda (§ 36 ods. 1),
m) 	vykonáva hlavný štátny vodoochranný dozor (§ 63).

       (2) Ministerstvo spolupracuje s ústrednými orgánmi štátnej správy a s  inými právnickými osobami pri zabezpečovaní jednotného uplatňovania právnych predpisov o vodách a vypracúva informácie pre vládu o stave povrchových vôd a podzemných vôd a o plnení opatrení vyplývajúcich z tohto zákona.

       (3) Ministerstvo zabezpečuje úlohy v rámci medzinárodnej spolupráce na úseku ochrany kvality a množstva vôd a ich racionálneho využívania a je gestorom týchto úloh vo vzťahu k Európskej únii.

§ 56
Krajský úrad 

     (1) Krajský úrad vo veciach štátnej vodnej správy
a) 	rozhoduje v správnom konaní v prvom stupni štátnej vodnej správy podľa tohto zákona, ak ide
1. 	o medzinárodné vody alebo hraničné vodné toky,
2. 	o vodnú stavbu a s ňou spojené nakladanie s vodami, ktoré zasahuje alebo ovplyvňuje územie dvoch alebo viacerých okresov,
b)	rozhoduje o schválení súhrnného manipulačného poriadku vodných stavieb na 
          celý hlavný vodný tok a jeho prítoky (§ 53 ods. 4),
c)	vymenúva  a odvoláva  členov vodnej  stráže a usmerňuje ich  činnosť (§ 65 
           ods.1),
d)	vykonáva štátny vodoochranný dozor, v rámci svojej pôsobnosti a rozhoduje o 
          opatreniach na nápravu a obmedzení alebo zákaze výroby alebo činnosti (§ 62 ),
e)	dáva vyjadrenia vo veciach, v ktorých v správnom konaní rozhoduje v prvom 
           stupni a vo veciach týkajúcich sa hraničných vodných tokov (§ 24),
f)	vedie evidenciu o vodách (§ 25),
g)	udeľuje výnimky zo zákazu plavby na odkrytých podzemných vodách.

     (2) V prípadoch, v ktorých je krajský úrad príslušný na povolenie vodnej stavby, rozhoduje aj v ostatných veciach, týkajúcich sa tejto vodnej stavby alebo nakladania s vodami, s výnimkou pokút a priestupkov.

     (3) Vo veciach týkajúcich sa hraničných vodných tokov vykonáva štátnu vodnú správu po prerokovaní  s ministerstvom a ak rozhodovanie môže mať vplyv na priebeh, povahu, alebo vyznačenie štátnej hranice aj s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky.

     (4) Krajský úrad môže všeobecne záväznou vyhláškou
a)	vyhlásiť oblasť kúpania pre verejnosť a uložiť opatrenia (§ 7 ods. 4a 5),
b)	vyhlásiť vodné útvary alebo ich časti s vodou určenou na závlahy a uložiť opatrenia (§ 8 ods.2),
c)	určiť povrchové vody ako vody vhodné pre život a reprodukciu rýb, najmä pôvodných  druhov rýb a uložiť opatrenia (§ 9 ods.2).
d)	upraviť, obmedziť, prípadne zakázať používanie vôd na plavbu (§15 ods. 8).

§ 57
Okresný úrad 

     Okresný úrad vo veciach štátnej vodnej správy
a) 	rozhoduje v správnom konaní v prvom  stupni  vo veciach podľa tohto zákona  ( § 17, § 18 ods. 3, § 19 ods. 1, § 20, § 21 písm. d), § 22, § 23, § 26 ods.3, § 28, § 35 ods. 5 a 9, § 38 ods. 2, § 39 ods.7, § 41 ods. 1, § 45 ods.3, § 46 ods.3, § 48 ods. 3, § 51 ods. 2 a 4, § 53 ods. 1 a 3,  § 62 ods. 5, § 70 ods.1 a 2, § 73 a § 74 ods.9 a 12) a vydáva vyjadrenia (§ 24)   ak ich tento zákon nezveruje iným orgánom štátnej vodnej správy, 
b) 	je špeciálnym stavebným úradom vo veciach vodných stavieb (§ 22),
c) 	vykonáva štátny vodoochranný dozor v rámci svojej pôsobnosti (§ 62 ods. 1 až 4),
d) 	vedie evidenciu o vodách (§ 25),
e) 	vydáva každé dva roky situačnú správu o zneškodňovaní komunálnych odpadových vôd a čistiarenských kalov v oblasti ich územnej pôsobnosti (§ 4 ods.2 písm.e),
f) 	môže všeobecne záväznou vyhláškou
1. 	upraviť, obmedziť prípadne zakázať všeobecné používanie povrchových vôd na vodohospodársky významných vodných tokoch (§ 14 ods. 5),
2. 	pri prechodnom nedostatku vody vo vodárenskom zdroji  obmedziť alebo upraviť zásobovanie pitnou vodou, prípadne používanie pitnej vody z verejného vodovodu, ak  je vodárenský zdroj určený pre územné obvody viacerých obcí (§ 20 ods.2), 
3. 	určiť rozsah inundačného územia pri vodohospodársky významných  vodných tokoch (§ 42 ods. 1).

§ 58
Inšpekcia

     (1) Inšpekcia je odborným kontrolným orgánom, prostredníctvom ktorého ministerstvo vykonáva hlavný štátny vodoochranný  dozor vo veciach ochrany vôd a hospodárenia s vodami.

     (2) Inšpekcia vykonáva dozor najmä nad
a)	vypúšťaním odpadových alebo osobitných vôd do povrchových vôd alebo podzemných vôd,
b)	prevádzkou čistiarní odpadových vôd,
c)	ochranou  povrchových vôd a podzemných vôd pred ich znečisťovaním nebezpečnými látkami,
d)	dodržiavaním zákonných povinností na úseku ochrany vôd a hospodárenia s vodami,
e)	plnením podmienok a opatrení uložených rozhodnutiami orgánov štátnej vodnej správy na úseku ochrany vôd a hospodárenia s vodami.

     (3) Inšpekcia preberá hlásenie o mimoriadnom zhoršení vôd od pôvodcu havárie a od každého, kto zistí príznaky mimoriadneho zhoršenia vôd (§ 37 ods. 2) ako aj prijaté hlásenie od polície, požiarneho zboru, obecného úradu, okresného úradu a správcu vodného toku (§ 37 ods. 3).

     (4) Inšpekcia riadi práce pri riešení mimoriadneho zhoršenia vôd a je oprávnená vyžadovať:
a)	spoluprácu orgánov štátnej správy a iných právnických osôb a fyzických osôb (§ 37 ods. 9),
b)	potrebné údaje od každého, kto sa zúčastnil šetrenia alebo zneškodňovania mimoriadneho zhoršenia vôd (§ 37 ods. 10),

     (5) Inšpekcia pri riadení prác na riešení mimoriadneho zhoršenia vôd vydáva pôvodcovi príkazy na vykonanie opatrení na zamedzenie znečistenia vôd a odstránenie jeho škodlivých následkov (§ 37 ods. 9).

     (6) Ak rozsah a charakter mimoriadneho zhoršenia vôd má znaky mimoriadnej udalosti, inšpekcia ju neodkladne hlási prednostovi okresného úradu v územnom obvode ktorého vznikla za účelom zabezpečenia postupu podľa osobitných predpisov^37) (§ 37 ods. 11).

     (7) Inšpekcia okrem úloh podľa odsekov 1 až 6 v rámci výkonu štátnej vodnej správy
a)	schvaľuje havarijný plán  (§ 35 ods. 3 písm. a),
b)	ukladá pokuty (§ 70 ods. 3).

     (8) Inšpekcia na účely kontroly zabezpečuje vlastné sledovanie kvalitatívnych a kvantitatívnych hodnôt vypúšťaných odpadových vôd  a ich vplyv na recipient. 

     (9) Inšpekcia plní úlohy Slovenskej republiky v medzinárodnom systéme ochrany vôd a pri cezhraničnom zhoršení kvality vôd na hraničných tokoch a zabezpečuje prevádzku Základného medzinárodného varovného strediska Slovenskej republiky.

     (10) Inšpekcia spolupracuje s orgánmi štátnej vodnej správy pri plnení svojich úloh  a poskytuje im odbornú pomoc.

§ 59
Obec 

     (1) Obec v oblasti štátnej vodnej správy rozhoduje v správnom konaní v prvom stupni vo veciach:
a) 	povolenia na odber povrchových vôd a podzemných vôd pre potreby jednotlivých 
    občanov (domácností), zhotovenia, zmenu a zrušenie vodných stavieb, ktoré súvisia 
     s týmto odberom (§ 17 ods. 1 písm. a) a § 22),
b) 	v ktorých je príslušná povoľovať vodnú stavbu, aj v ostatných vodohospodárskych 
     veciach, týkajúcich sa tejto vodnej stavby,
c) 	povolenia čerpania a vypúšťania podzemných vôd pri hydrogeologickom prieskume 
     pri predpokladanej dobe trvania čerpacej skúšky do päť dní (§ 17 ods. 1 písm. l),
d) 	uloženia opatrení na odstránenie závadného stavu pri poškodení verejnej kanalizácie 
     alebo verejného vodovodu, prípadne pri ohrození ich prevádzky, ak tieto opatrenia 
     nevyžadujú povolenie (§ 51 ods. 4),
e) 	určenia inundačného územia pri drobných vodných tokoch ( § 42 ods. 1),
f) 	pochybností o rozsahu práv a povinností vlastníka pozemku podľa § 46 ods. 5,
g) 	povolenia na osobitné užívanie vôd, a povolenia stavieb na odvodňovanie pozemkov do výmery 5 ha [ § 17 ods. 1 písm.  m a § 22)].

     (2) Obec 
a) 	dáva vyjadrenie podľa § 24 k vodnej stavbe v prípadoch, v ktorých je príslušná vydať povolenie k stavbe rodinného domu, k stavbe na individuálnu rekreáciu a na domové  žumpy,
b) 	dáva súhlas na stavby v inundačných územiach drobných vodných tokov [ § 23 ods. 1 písm. a)],
c) 	vykonáva štátny vodoochranný dozor v rámci svojej pôsobnosti a ukladá opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov (§ 62 ods. 1),
d) 	ukladá v blokovom konaní pokuty za priestupky,^50)
e) 	môže všeobecne záväzným nariadením 
1.	upraviť, obmedziť, prípadne zakázať všeobecné používanie povrchových vôd na drobných vodných tokoch a iných vodných útvaroch (§ 14 ods.5),
2.	obmedziť, zakázať zásobovanie pitnou vodou z verejného vodovodu alebo inak upraviť jej používanie (§ 20 ods. 2),
f) 	vedie evidenciu o vodách (§ 25).

§ 60
Ministerstvo pôdohospodárstva

      Ministerstvo pôdohospodárstva 
a)	ústredne riadi činnosti na úseku správy a prevádzky vodných tokov a vodných stavieb vo vlastníctve štátu, ktoré slúžia k plneniu funkcií vodného toku,
b)	ústredne riadi činnosti na úseku správy a prevádzky verejných vodovodov a verejných kanalizácií,
c)	vypracúva koncepcie a rozvojové programy starostlivosti o vodné toky, využívania vodnej sily tečúcej vody, zásobovania obyvateľstva pitnou vodou verejnými vodovodmi a odvádzania odpadových vôd verejnými kanalizáciami,
d)	navrhuje na vyhlásenie vodné útvary alebo ich časti s určením na závlahy (§ 8 ods.2),
e)	zabezpečuje vypracovanie vodohospodárskych plánov čiastkového  povodia (§ 12 ods. 3), 
f)	spolupracuje s ministerstvom pri vypracúvaní návrhu generelu využívania vôd a jej ochrany a jeho predkladaní vláde (§ 11 ods. 4),
g)	vydáva Kódex správnej poľnohospodárskej praxe (§ 31 ods. 2),
h)	zabezpečuje vypracovanie a kontroluje plnenie Programu poľnohospodárskych činnosti vo vyhlásených  zraniteľných oblastiach  a pravidelne prehodnocuje (§ 31 ods. 3 a 4),
i)	zabezpečuje evidenciu vodných tokov a ich povodí (§ 40 ods. 3),
j)	určuje vodné toky z hľadiska ich významu za vodohospodársky významné vodné toky a z hľadiska ich využitia za vodárenské toky (§ 40 ods. 4),
k)	rozhoduje o tom, či správu drobného vodného toku alebo jeho uceleného úseku možno previesť do správy inej štátnej organizácie (§ 47),
l)	ústredne zabezpečuje úlohy na úseku výkonu odborného technicko-bezpečnostného dohľadu (§ 52 ods. 1),
m)	zaraďuje alebo preraďuje vodné stavby  do príslušnej kategórie za účelom  odborného technicko-bezpečnostného dohľadu a poveruje štátnu organizáciu výkonom odborného technicko-bezpečnostného dohľadu nad vodnými stavbami zaradenými do I. a II. kategórie (§ 52 ods. 4 ).

§ 61
Ministerstvo zdravotníctva a orgány na ochranu zdravia 

(1)	Ministerstvo zdravotníctva 
a)  riadi a usmerňuje výkon štátneho zdravotného dozoru nad zdravotnou bezchybnosťou 
     pitnej vody a nad zdravotnou neškodnosťou  úžitkovej vody a vody na kúpanie. 
 b) určuje kritériá  zdravotnej bezchybnosti pitnej  vody a  kritériá zdravotnej neškodnosti  
     úžitkovej vody a vody na kúpanie,

 (2) Orgány na ochranu zdravia  vydávajú posudky na vyhlásenie ochranných pásiem  vodárenských zdrojov.

§ 62
Štátny vodoochranný dozor orgánov štátnej vodnej správy 

       (1) Orgány štátnej vodnej správy dozerajú na  dodržiavanie  ustanovení  tohto  zákona  a právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie. 

      (2) Orgány štátnej vodnej správy sú povinné v rozsahu svojej pôsobnosti dozerať, či sú dodržiavané nimi vydané rozhodnutia.

      (3) Orgány štátnej vodnej správy môžu pri vykonávaní štátneho vodoochranného dozoru vyžiadovať spoluprácu odborných subjektov, subjektov sledujúcich kvalitu a zdravotnú nezávadnosť vôd, správcu vodného toku, prípadne ďalších právnických osôb. 

       (4) Orgány štátnej vodnej správy ako súčasť štátneho vodoochranného dozoru vykonávajú technicko - bezpečnostný dozor nad vodnými stavbami, ktorých stav by mohol ohroziť bezpečnosť osôb alebo majetku; predovšetkým dozerajú najmä, ako vlastníci alebo užívatelia týchto vodných stavieb zabezpečujú na nich  odborný technicko - bezpečnostný dohľad a ako vykonávajú potrebné opatrenia na ich bezpečnosť.

       (5) Orgány štátnej vodnej správy na základe výsledkov štátneho vodoochranného    dozoru  a technicko - bezpečnostného dozoru ukladajú opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov.  

       (6) Ak napriek uloženým opatreniam dochádza k vypúšťaniu odpadových  vôd s obsahom škodlivých látok alebo obzvlášť škodlivých látok v rozpore s povolením  alebo  dochádza k úniku nebezpečných látok do povrchových vôd alebo podzemných vôd alebo do prostredia s nimi súvisiaceho a hrozí nebezpečenstvo závažnej ekologickej ujmy, môže orgán štátnej vodnej správy obmedziť alebo zakázať súvisiacu výrobu alebo činnosť až do doby odstránenia nedostatkov alebo ich príčin.  

§ 63
Hlavný štátny vodoochranný dozor

       (1) Pri výkone hlavného štátneho vodoochranného dozoru ministerstvo dozerá, ako sú dodržiavané ustanovenia tohto zákona, predpisy vydané na jeho vykonanie a povinnosti z nich vyplývajúce.  

       (2) Ministerstvo dozerá v rámci hlavného  štátneho vodoochranného dozoru ako orgány štátnej vodnej správy  vykonávajú ustanovenia tohto zákona a predpisov vydaných na jeho vykonanie. 

      (3) Ak ministerstvo pri výkone hlavného štátneho vodoochranného dozoru podľa predchádzajúcich odsekov  zistí nedostatky, je oprávnené uložiť opatrenia na nápravu alebo vyžadovať prijatie opatrení kontrolovaným subjektom.

§ 64
Oprávnenia osôb vykonávajúcich štátny vodoochranný dozor

     (1) Osoba, ktorá je poverená výkonom štátneho vodoochranného dozoru, je oprávnená pri výkone svojej činnosti  vstupovať na pozemky, do cudzích objektov a  zariadení, ak na to nie je potrebné povolenie podľa osobitných predpisov vykonávať potrebné zistenia, požadovať potrebné údaje, informácie, doklady a ústne vysvetlenia, týkajúce sa predmetu štátneho vodoochranného dozoru ako aj nazerať do príslušných podkladov. 

     (2) Osoby vykonávajúce štátny vodoochranný dozor sú pri plnení svojich úloh povinné preukázať sa preukazom orgánu, z poverenia ktorého vykonávajú štátny vodoochranný dozor a zachovať mlčanlivosť o štátnom tajomstve a  služobnom tajomstve a  o skutočnostiach, ktoré sa dozvedeli pri výkone štátneho dozoru pred vstupom do cudzích objektov informovať prevádzkovateľa. 

     (3) Na výkon štátneho vodoochranného dozoru sa primerane vzťahuje osobitný predpis.^51)

§ 65
Vodná stráž

     (1) Orgán štátnej vodnej správy vo svojom územnom obvode alebo jeho časti na návrh správcov vodných tokov, vodných stavieb a obcí menuje a odvoláva na ochranu vôd, vodných tokov a vodných stavieb vodnú stráž. Oprávnenie člena vodnej stráže majú aj určení zamestnanci orgánov štátnej vodnej správy, vykonávajúci štátny vodoochranný dozor a hlavný štátny  vodoochranný dozor nad vodami.

      (2) Členom vodnej stráže môže byť osoba, ktorá dovŕšila 21 rokov, je bezúhonná,  odborne spôsobilá a je zapísaná zozname členov vodnej stráže, ktorý vedie krajský úrad.

        (3) Za bezúhonného sa na účely tohto zákona považuje ten, kto nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo za trestný čin proti životnému prostrediu.^52) Bezúhonnosť sa preukazuje výpisom  z  registrov nie starším ako tri mesiace.

       (4) Odborná spôsobilosť uchádzača za člena vodnej stráže sa overuje skúškou na krajskom úrade.

       (5)Člen vodnej stráže skladá  do rúk prednostu krajského úradu sľub tohto znenia: ”Sľubujem, že ako člen vodnej stráže budem dodržiavať zákony a vykonávať svoje povinnosti zodpovedne podľa svojho najlepšieho svedomia”.

      (6) Člen vodnej stráže sa pri výkone svojej funkcie preukazuje preukazom člena vodnej stráže a  odznakom člena vodnej stráže so štátnym znakom Slovenskej republiky. Člen vodnej stráže je oprávnený
a)	vstupovať na cudzie pozemky a vodné stavby, ak na to nie je potrebné osobitné povolenie,
b)	zisťovať porušovanie povinností ustanovených na ochranu vôd, vodných tokov a vodných stavieb,
c)	ukladať a vyberať pokuty v blokovom konaní za priestupky na úseku ochrany vôd, vodných tokov a vodných stavieb,
d)	oznamovať orgánom štátnej vodnej správy zistenie porušenia právnych povinností právnickými osobami a fyzickými osobami oprávnenými na podnikanie,
e)	pri plnení svojich úloh požiadať o spoluprácu políciu, ak ich plnenie nemôže zabezpečiť vlastnými silami alebo prostriedkami.

     (7) Náklady na činnosť vodnej stráže znáša ten, na návrh ktorého bol člen vodnej stráže ustanovený povinný je  sledovať či člen vodnej stráže vykonáva svoju funkciu.

(8) Členstvo vo vodnej stráží zaniká 
a)	odvolaním člena vodnej stráže, 
b)	smrťou  člena vodnej stráže,
c)	vzdaním sa funkcie člena vodnej stráže,
d)	právoplatnosťou rozsudku, ktorým bol člen vodnej stráže odsúdený za trestný čin podľa odseku 3.

§ 66
Vodohospodár

              (1) Podnikateľ, ktorý na základe povolenia orgánu štátnej vodnej správy odoberá vodu alebo vypúšťa odpadové vody do povrchových vôd alebo do podzemných vôd v množstve väčšom ako 400 m^3 za deň alebo zaobchádza  s nebezpečnými látkami  v množstve uvedenom v § 35 ods. 3 a na miestach so zvýšeným nebezpečenstvom podľa § 35 ods. 4,  je povinná ustanoviť funkciu vodohospodára a vytvoriť predpoklady na jej výkon. Túto povinnosť nemá prevádzkovateľ verejného vodovodu a verejnej kanalizácie.
 
       (2) Funkciu vodohospodára môže vykonávať bezúhonná fyzická osoba, ktorá má požadovanú kvalifikáciu, absolvovala odbornú prax  a získala osvedčenie o osobitnej odbornej spôsobilosti alebo právnická osoba, ktorá takéto osoby zamestnáva.

      (3) Za bezúhonného podľa odseku 2 sa považuje ten, kto nebol v posledných piatich rokoch právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo za trestný čin proti životnému prostrediu.^52) 

       (4) Osobitná odborná spôsobilosť je súhrn teoretických vedomostí a praktických skúseností o prevádzkovaní vodných  stavieb, iných stavieb a zariadení určených na zaobchádzanie s nebezpečnými látkami, o osobitnom používaní vôd a o zaobchádzaní s nebezpečnými látkami, z hľadiska  ochrany povrchových vôd a podzemných vôd ako aj súhrn znalostí právnych predpisov na úseku vôd.

       (5) Požadovanou kvalifikáciou a odbornou praxou na vykonávanie činnosti vodohospodára podľa odseku 2 je vysokoškolské vzdelanie v odbore technických vied alebo prírodných vied a najmenej trojročná odborná prax alebo úplné stredné odborné vzdelanie technického smeru a najmenej šesťročná odborná prax, prípadne bakalárske štúdium v odbore technických vied alebo prírodných vied a najmenej štvorročná odborná prax.

       (6) Odbornou praxou podľa predchádzajúceho odseku je prax vodohospodárskeho, prax chemicko-technologického smeru alebo iného príbuzného smeru. Pri posudzovaní príbuzného smeru sa vychádza z povahy zamestnania, v ktorom mohol hodnotený získať praktické skúsenosti.

(4)	Ministerstvo môže v odôvodnených prípadoch upustiť od splnenia podmienok podľa odseku 5, ak žiadateľ preukáže, že navštevuje bakalárske štúdium.

(5)	Osobitná odborná spôsobilosť sa overuje skúškou pred skúšobnou komisiou ministerstva. Na zabezpečenie odborných znalostí na osobitnú odbornú spôsobilosť ministerstvo organizuje odbornú prípravu. Náklady na odbornú prípravu hradí žiadateľ o overenie osobitnej odbornej spôsobilosti. 

   (9) Povinnosťou vodohospodára je najmä:
a)	sledovať a kontrolovať dodržiavanie právnych predpisov a podmienok udeleného povolenia pri osobitnom používaní vôd a pri zaobchádzaní s nebezpečnými látkami,
b)	viesť záznamy o výsledkoch kontroly, oznamovať zistené nedostatky štatutárnemu orgánu alebo inej ním poverenej osobe a navrhovať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov,
c)	požadovať používanie vhodných technológií, ktoré nemajú nepriaznivý vplyv na povrchové vody alebo podzemné vody pri osobitnom používaní vôd a navrhovať opatrenia zamerané na znižovanie množstva odoberanej vody, na zmenšovanie strát vody a na zmenšovanie množstva a škodlivosti odpadových vôd,
d)	oboznamovať ostatných zamestnancov s povinnosťami pri osobitnom používaní vôd a pri zaobchádzaní s nebezpečnými látkami,
e)	vyjadrovať sa k plánom zmeny výroby a k projektovej dokumentácii stavieb pri zmenách a rekonštrukciách stavieb a prevádzkarní, ktoré môžu ovplyvniť osobitné používanie vôd   a zaobchádzanie s nebezpečnými látkami.

DESIATA  ČASŤ
OSOBITOSTI KONANIA

§ 67
Miestna príslušnosť

(1) 	Miestna   príslušnosť   orgánov  štátnej  vodnej  správy  na  vydávanie  povolení na 
osobitné používanie vôd, vodné stavby sa spravuje miestom vodnej stavby, prípadne miestom činnosti.

        (2) Ak je vodná stavba, na povolenie ktorej je príslušný okresný úrad, na území viacerých okresov, je príslušný okresný úrad v územnom obvode ktorého je prevažná časť vodnej stavby. V pochybnostiach o príslušnosti rozhoduje krajský úrad. Ak ide o okresy vo viacerých krajoch, určia príslušnosť zúčastnené krajské úrady po vzájomnej dohode; ak nedôjde k dohode, určí príslušnosť ministerstvo.

     (3) Ak je vodná stavba, na povolenie ktorej je príslušný krajský úrad, na území viacerých krajov je príslušný krajský úrad v územnom obvode ktorého je prevažná časť vodnej stavby;  ak vzniknú  pochybnosti o príslušnosti,  určí príslušnosť ministerstvo.

§ 68
Súbeh rozhodnutí

 Ak tá istá osoba požaduje spolu so žiadosťou o povolenie na vodnú stavbu vydanie ďalších rozhodnutí podľa tohto zákona, pričom na ich vydanie sú príslušné orgány štátnej vodnej správy rôznych stupňov, rozhodne o vydaní týchto rozhodnutí orgán štátnej správy príslušný na vydanie povolenia na vodnú stavbu.

§ 69
Postup v konaní

     (1) Na konanie orgánov štátnej  vodnej správy (ďalej len ”vodoprávne konanie”) podľa tohto  zákona sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní,^53) ak tento zákon neustanovuje inak. Na rozhodovanie týkajúce sa vodných stavieb sa vzťahujú všeobecné predpisy o stavebnom konaní.

     (2) Žiadosť o vydanie rozhodnutia musí byť doložená prílohami obsahujúcimi údaje a podklady, ktoré vyplývajú z jednotlivých ustanovení tohto zákona a sú potrebné na posúdenie vplyvu žiadaného rozhodnutia na vodné pomery. Ak ide o žiadosť o vydanie povolenia, ktoré je súčasne stavebným povolením, treba pripojiť aj doklady, ktoré sú potrebné k žiadosti o takéto rozhodnutie podľa stavebného zákona. Žiadateľ je povinný na vyzvanie orgánu štátnej vodnej správy predložiť ďalšie doklady, prípadne posudky o vplyve žiadaného rozhodnutia na chránené záujmy týmto zákonom a na  práva a právnom chránené záujmy iných.

     (3) Účastníkom vodoprávneho konania je vo veci povolenia týkajúceho sa vodného toku správca vodného toku. Učastníkom vodoprávneho konania vo veci súhlasu podľa § 23 ods.1 je  len žiadateľ; ak sa súhlas týka vodného toku aj správca vodného toku. 

     (4) V prípadoch, v ktorých rozhodnutie orgánu štátnej vodnej správy môže vo veľkom rozsahu ovplyvniť vodné pomery v obci, alebo v územných obvodoch viacerých obcí alebo sa týka veľkého počtu účastníkov konania, oznámi orgán štátnej vodnej správy termín a predmet ústneho pojednávania verejnou vyhláškou, ktorá sa uverejní vo všetkých dotknutých obciach. V takýchto prípadoch je účastníkom konania aj obec. Na ústne pojednávanie pozve všetkých jemu známych účastníkov konania.

     (5) Pozvanie na ústne pojednávanie doručí orgán štátnej vodnej správy účastníkom konania do vlastných rúk najneskôr osem dní, v zložitejších prípadoch 30 dní pred dňom ústneho pojednávania. Po túto dobu musia byť vyvesené aj vyhlášky o oznámení ústneho pojednávania podľa odseku 4 spôsobnom v obci obvyklým. Orgán štátnej vodnej správy v obidvoch prípadoch upozorní, že na námietky, ktoré nebudú oznámené najneskôr na ústnom pojednávaní nemožno vziať zreteľ.

     (6) Ak ovplyvní rozhodnutie štátnej vodnej správy vodné pomery, v obvode pôsobnosti iného orgánu štátnej vodnej správy alebo ak leží vodná stavba, o ktorej sa rozhoduje sčasti v územnom obvode iného  orgánu štátnej vodnej správy, rozhodne vecne a miestne príslušný orgán štátnej vodnej správy po  prerokovaní s orgánmi štátnej vodnej správy územných obvodov, ktorých sa rozhodnutie týka.

     (7) V jednotlivých veciach, najmä ak možno rozhodnúť na podklade dokladov predložených  účastníkom vodoprávneho konania, rozhodne orgán štátnej vodnej správy neodkladne. V ostatných prípadoch rozhodne najneskoršie do 60dní, v osobitne zložitých prípadoch najneskoršie do troch mesiacov od začatia vodoprávneho konania. Ak nemožno vzhľadom na povahu veci rozhodnúť ani v tejto lehote, môže lehotu primerane predĺžiť odvolací orgán.

     (8) Orgán štátnej vodnej správy môže v prípadoch uvedených v odseku 4 doručiť rozhodnutie účastníkom konania verejnou vyhláškou, s výnimkou žiadateľa, správcu vodného  toku prípadne toho, kto podal námietky.

     (9) Ak dôjde vo vodoprávnom konaní k protichodným stanoviskám medzi orgánmi štátnej správy spolupôsobiacimi v konaní, riešia takýto rozpor orgány nadriadené týmto orgánom dohodou. Ak sa rozpor nepodarí odstrániť dohodou nadriadených orgánov, rozhodne ministerstvo po prerokovaní s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy.

     (10) Ak orgán štátnej vodnej správy vydáva tomu istému žiadateľovi súčasne niekoľko povolení, môže tak urobiť v jednom rozhodnutí.

     (11) Náklady na odborné posudky vo vodoprávnom konaní a pri vydávaní vyjadrení znáša ten, kto predložil žiadosť o vydanie rozhodnutia alebo vyjadrenia.

     (12) Orgán štátnej vodnej správy zastaví konanie, ak žiadateľ nedoplní žiadosť v určenej lehote alebo ak sa vo vodoprávnom konaní preukáže, že odpadol dôvod konania.
 
     (13) V konaní vo veci povolenia na vypúšťanie odpadových vôd zo spaľovne odpadov alebo zo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov postupuje orgán štátnej vodnej správy aj podľa osobitného predpisu.^54)

      (14) Na právne úkony vykonávané podľa § 15 ods. 2, § 24, § 27 ods.7, § 32 ods. 7, § 35 ods. 8, § 37 ods.8, § 52 ods.4, § 63 ods. 3 sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní s výnimkou ustanovení o miestnej príslušnosti.

JEDENÁSTASTA  ČASŤ
ZODPOVEDNOSŤ ZA PORUŠENIE POVINNOSTÍ

§ 70
Správne delikty

     (1) Orgán štátnej vodnej správy uloží pokutu právnickej osobe alebo fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie ktorá:
a) 	odoberie povrchovú vodu, podzemnú vodu alebo banskú vodu podľa § 17 ods. 1 písm. a) a i) bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy  alebo v rozpore s ním, 
b) 	vypúšťa odpadové vody alebo osobitné vody do povrchových vôd alebo  podzemných vôd  a do verejnej kanalizácie podľa § 17 ods. 1 písm. g), j) a k)  bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním, 
c) 	používa povrchové vody alebo podzemné vody  podľa § 17 ods. 1 písm. b) až e) bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním, 
d) 	vypúšťa vody do povrchových vôd alebo podzemných vôd  podľa § 17 ods. 1 písm. h) a l) bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním, 
e) 	vykonáva činnosti, ktoré môžu ovplyvniť vodné pomery  podľa  § 19 a § 23 ods. 1 písm. e) bez povolenia alebo súhlasu orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s nimi, 
f) 	porušuje povinnosti ustanovené v § 35 pri zaobchádzaní s nebezpečnými látkami, 
g) 	znečistí povrchové vody alebo  podzemné vody nedovoleným zaobchádzaním  s nebezpečnými látkami podľa § 35 ods. 1 a 2, 
h) 	nezabezpečuje odborný technicko-bezpečnostný dohľad nad prevádzkou vodnej stavby, ktorej stav môže ohroziť bezpečnosť osôb alebo majetku  podľa § 52 ods. 5,
i) 	prevádzkuje vodnú stavbu bez manipulačného poriadku schváleného orgánom štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním (§ 53 ods. 2),
j) 	neumožní kontrolným orgánom prístup do objektov a zariadení za účelom vykonania potrebného zisťovania alebo na požiadanie neposkytne potrebné údaje a úplné informácie (§ 64),
k) 	neplní iné povinnosti ustanovené týmto zákonom alebo povinnosti podľa neho uložené orgánom štátnej vodnej správy.

     (2) Za porušenie povinností na úseku stavebného poriadku orgány štátnej vodnej správy ukladajú pokuty podľa osobitných predpisov.^55)

      (3) Inšpekcia ukladá pokuty za porušenie povinností ustanovených v odseku 1 v tých prípadoch, v ktorých má pôsobnosť na výkon štátneho vodoochranného dozoru.

      (4) Výnosy pokút uložených podľa tohto zákona sú príjmom štátneho rozpočtu.

§ 71
Pokuty

     (1) Pokutu podľa § 70 ods. 1 písm. a) tohto zákona možno uložiť vo výške vypočítanej násobkom sadzby 5,- Sk za 1 m^3 nedovolene odobratých povrchových vôd  a banských vôd a 15,- Sk za 1 m^3 nedovolene odobratých podzemných vôd a celkového množstva týchto vôd najdlhšie za rok. Najnižšia pokuta sa uloží najmenej 30.000,- Sk.

     (2) Pokutu podľa § 70 ods. 1 písm. b) tohto zákona možno uložiť do výšky päťnásobku odplát za ročné vypúšťanie odpadových vôd. Ak nemožno takto určiť výšku pokuty, vypočíta sa násobkom sadzby do 30,- Sk za 1 m^3 nedovolene vypúšťaných odpadových vôd za obdobie predchádzajúceho roku. Najnižšia  pokuta  sa uloží 30 000,- Sk.

     (3) Pokuta podľa § 70 ods. 1 písm. c)  možno uložiť do 1.000.000,-Sk.

     (4) Pokuta podľa § 70 ods. 1 písm. d) a e) možno uložiť do 500.000,- Sk.

     (5) Pokuta podľa § 70 ods. 1 písm. f)  možno uložiť do 500.000,- Sk.

     (6) Pokuta podľa § 70 ods. 1 písm. g) možno uložiť  do 1.000.000,- Sk.

     (7) Pokuta podľa § 70 ods. 1 písm. h) a i)  možno uložiť do 2. 000.000,- Sk.

     (8) Pokuta podľa § 70 ods. 1 písm. j)  možno uložiť do 500.000,- Sk.

     (9) Pokuta podľa § 70 ods. 1 písm. k) možno uložiť do 50.000,- Sk.

     (10) Ak nepovoleným vypúšťaním odpadových vôd alebo nedovoleným zaobchádzaním s nebezpečnými látkami podľa § 70 ods. 1 písm. b) a g) dôjde k mimoriadnemu zhoršeniu vôd, pokutu  možno uložiť až do 5. 000.000,- Sk.

§ 72
Ukladanie pokút

     (1) Pri ukladaní pokuty podľa § 70 ods. 2 až 8 a 10 sa prihliada najmä na  škodlivé následky porušenia povinností, na okolnosti, za ktorých sa povinnosti porušili a ako sa právnická osoba a fyzická osoba oprávnená na podnikanie pričinila o odstránenie alebo zmiernenie škodlivých následkov.

     (2) Konanie o uložení pokuty možno začať najneskoršie do jedného roka odo dňa, keď sa orgán štátnej vodnej správy dozvedel o porušení povinností, najdlhšie však do uplynutia troch rokov odo dňa keď k porušeniu povinnosti došlo.

     (3) Konanie o uložení pokuty vykoná orgán štátnej vodnej správy, ktorý ako prvý zistil porušenie povinností. 

     (4) Pokuta je splatná do pätnásť dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, pokiaľ orgán štátnej vodnej správy neurčí lehotu jej splatnosti inak.

§ 73
Priestupky

Nesplnenie povinnosti podľa tohto zákona občanom je priestupkom na úseku vôd. ^56)

DVANáSTA  ČASŤ
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

§ 74
Prechodné ustanovenia

          (1) Práva a povinnosti podľa  doterajších  právnych  predpisov zostávajú v platnosti, ak tento zákon neustanovuje inak.

         (2) Chránené vodohospodárske oblasti vyhlásené podľa doterajších predpisov sa považujú za chránené vodohospodárske oblasti podľa tohto zákona.

       (3) Ochranné pásma určené na ochranu výdatnosti, kvality alebo zdravotnej  nezávadnosti vodných zdrojov podľa doterajších predpisov sa považujú za ochranné pásma  vodárenských zdrojov podľa tohto zákona.

      (4) Orgány štátnej  vodnej správy sú povinné pri rozhodovaní, vydávaní vyjadrení a pri vykonávaní ostatných opatrení podľa tohto zákona vychádzať zo smerného vodohospodárskeho plánu v platnom znení až do doby schválenia nových vodných plánov. 

      (5) Vodné toky, ktoré ku dňu účinnosti tohto zákona spravujú iné štátne organizácie zostávajú v ich správe až do doby  prevzatia do správy správcu vodného toku.

       (6) Kto vykonáva funkciu vodohospodára, môže túto činnosť vykonávať do dvoch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto  zákona, po uplynutí tejto lehoty len ak získa osvedčenie o osobitnej odbornej spôsobilosti na jej výkon. Dvojročná lehota na získanie osobitnej odbornej spôsobilosti sa vzťahuje aj na zaobchádzanie s nebezpečnými látkami, na ktoré sa podľa doterajších predpisov nevyžadovalo ustanoviť funkciu vodohospodára.

      (7) Ustanovenie za člena vodnej stráže podľa doterajších predpisov zaniká dňom nadobudnutia účinnosti tohto zákona. 

       (8) Podnikatelia a iné právnické osoby, ktorí vypúšťajú odpadové vody alebo osobitné vody do povrchových vôd alebo podzemných vôd a priemyselné odpadové vody s obsahom škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok do verejnej kanalizácie sú povinné oznámiť do šesť mesiacov odo dňa účinnosti tohto zákona orgánu štátnej vodnej správy množstvo, kvalitu a spôsob vypúšťania týchto vôd, ako aj jednotlivé látky zo skupín látok uvedených v prílohe č 1. tohto zákona a ich množstvá (koncentračné hodnoty a bilančné hodnoty) samostatne na jednotlivé prípady vypúšťania. Kto vypúšťa odpadové vody s obsahom škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok do povrchových vôd, do podzemných vôd alebo do verejnej kanalizácie je povinný spolu s oznámením predložiť aj prijaté opatrenia na zamedzenie vypúšťania obzvlášť škodlivých látok a na postupné obmedzovanie škodlivých látok vo vypúšťaných odpadových vodách. Nesplnením oznamovacej povinnosti v určenej lehote, doterajšie povolenie na vypúšťanie odpadových vôd alebo osobitných vôd zaniká.

      (9) Orgán štátnej vodnej správy na základe oznámenia podľa predchádzajúceho odseku  preskúma povolenie a skutočné vypúšťanie odpadových vôd alebo osobitných vôd do povrchových vôd alebo podzemných vôd a do verejnej kanalizácie. Ak zistí, že sú povolenia v súlade s ustanoveniami tohto zákona, ponechá povolenie v platnosti. Ak je povolenie, alebo skutočné vypúšťanie odpadových vôd v rozpore s ustanoveniami tohto zákona alebo presahuje ustanovené limitné hodnoty znečistenia, rozhodne v akom rozsahu a za akých podmienok povoľuje ich ďalšie vypúšťanie. V povolení súčasne určí limitné hodnoty znečistenia a lehotu po uplynutí ktorej platnosť povolenia zaniká. Táto lehota nemôže byť 
a)	pri vypúšťaní odpadových vôd  do podzemných  vôd dlhšia ako  31. december 2005,  
b)	pri vypúšťaní komunálnych odpadových vôd do povrchových vôd  z aglomerácií nad 10 000 ekvivalentných obyvateľov dlhšia ako 31.  december 2010   a z  aglomerácií od 
      2 000 do 10 000 ekvivalentných obyvateľov dlhšia ako 31. december 2015,
c)	pri vypúšťaní priemyselných odpadových vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok  dlhšia ako 31. december  2006 a s obsahom škodlivých látok dlhšia ako  31. december  2009.
Orgán štátnej vodnej správy pri rozhodovaní vychádza z výsledkov predchádzajúceho zisťovania vykonaného podľa § 33 ods. 1 tohto zákona.

      (10) Vodoprávne konanie neukončené do účinnosti doterajšieho zákona sa ukončí podľa neho.

      (11) Kto zaobchádza  s nebezpečnými látkami, ktoré nevyhovujú požiadavkám ustanoveným v § 35 ods. 2 a 3 tohto zákona je povinný do jedného roka odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona oznámiť orgánu štátnej vodnej správy stav v zaobchádzaní s nebezpečnými látkami s návrhom opatrení na zosúladenie s ustanovenými požiadavkami a časový priebeh ich realizácie. 

     (12) Orgán štátnej vodnej správy na základe oznámenia podľa predchádzajúceho odseku  a výsledkov miestneho šetrenia uloží používateľovi nebezpečných látok opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu zaobchádzania  s nebezpečnými látkami so zákonom  v lehote primeranej druhu používaných nebezpečných látok s ohľadom na ich škodlivosť pre vodné prostredie, zdravie ľudí, miestne podmienky a náročnosť vykonania opatrení, najdlhšie však do 31. decembra 2009. Orgán štátnej vodnej správy pri ukladaní opatrení vychádza z predchádzajúceho zisťovania podľa § 33 ods.1 tohto zákona.

§ 75
Splnomocňovacie ustanovenia

(1)	Vláda ustanoví nariadením 
a)	požiadavky na kvalitu povrchovej vody a kvalitatívne ciele povrchovej vody určenej na odber pre pitnú vodu, vody určenej na kúpanie, vody  určenej na závlahy, a vody vhodnej pre život a reprodukciu rýb a rozsah monitorovania týchto vôd ( § 6 až 9),
b)	limitné hodnoty znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd vypúšťaných do povrchových vôd alebo podzemných vôd, osobitne pre ich vypúšťanie v citlivých oblastiach a limitné hodnoty znečistenia priemyselných odpadových vôd obsahujúcich  škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky vypúšťaných do povrchových vôd (§ 32 až  34), 
c)	program poľnohospodárskej činnosti v zraniteľných oblastiach do dvoch rokov odo dňa účinnosti tohto zákona (§ 31),
d)	citlivé oblasti do jedného roka odo dňa účinnosti tohto zákona (§ 29),
e)	zraniteľné oblasti do dvoch  rokov odo dňa účinnosti tohto zákona (§ 30).

     (2) Podrobnosti o
a)	výkone niektorých činností súvisiacich so zisťovaním výskytu a hodnotením 
stavu povrchových vôd a podzemných  vôd, o vedení evidencie o vodách a o vodnej bilancii (§ 4, 5 a   25),
b)	spôsobe  a  rozsahu  oznamovania údajov o odberoch povrchových vôd, podzemných vôd a osobitných vôd a o vypúšťaní  odpadových vôd  (§ 5) ,
c)	určovaní ochranných  pásiem vodárenských zdrojov a o ochrane v nich ( § 28),
d)	zaobchádzaní s nebezpečnými látkami a o náležitostiach havarijného plánu a o postupe pri riešení  mimoriadneho zhoršenia vôd (§ 35  a § 37),
e)	výkone vodnej stráže (§ 65),
f)	o obsahu žiadosti o overovanie osobitnej odbornej spôsobilosti vodohospodára a o spôsobe jej overenia  (§ 66)

ustanoví  všeobecne záväzný  právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 

    (3) Ministerstvom pôdohospodárstva ustanoví všeobecne záväzným právnym predpisom
a)	podrobnosti o výkone odborného technicko-bezpečnostného dohľadu a o zaraďovaní 
vodných diel do jednotlivých kategórií ,
b)	Program poľnohospodárskej činnosti vo vyhlásených zraniteľných oblastí,
c)	zoznam vodohospodársky významných vodných tokov a vodárenských vodných tokov.

§ 76
Zrušovanie ustanovenia

        Zrušujú sa:

      1. ustanovenia § 1 až 23, a § 25 až 29, § 31 až 41, § 47 až 50 zákona č. 138/1973 Zb. o 
          vodách (vodný zákona) v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 
          238/1993 Z.z, zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 199/1995 Z.z.,

      2. ustanovenia § 1 až 16 a § 23, § 24 ods. 2 až 6, § 25 až 29 zákona  Slovenskej národnej rady č. 135/1974 Zb. o štátnej správe vo vodnom hospodárstve v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 52/1982 Zb., zákona Slovenskej Národnej rady č. 595/1990 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 238/1993 Z.z, zákona č. 416/2001 Z.z.
      3. nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 31/1975 Zb. o pokutách za 
           porušenia povinností ustanovených na úseku vodného hospodárstva,
      4.  § 2 ods. 1 a § 3 až 6 nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 46/1978 
           Zb. o chránenej oblasti prirodzenej akumulácie vôd na Žitnom ostrove v znení 
           nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 52/1981 Zb.,
      5. § 2 až 7 nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 13/1987 Zb. o 
           niektorých chránených oblastiach prirodzenej akumulácie vôd,
      6. vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
           republiky č. 169/1975 Zb. o odbornom technicko-bezpečnostnom dohľade na 
           niektorých vodohospodárskych dielach a o technicko-bezpečnostnom dozore 
           národných výborov nad nimi,
       7. vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
            republiky č. 170/1975 zb. o povinnostiach organizácií podávať správy o zistení 
            podzemných vôd a oznamovať údaje o ich odbere,
       8. vyhláška Ministerstva lesného  a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
            republiky č. 66/1976 Zb. o vodohospodároch,
       9. vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
             republiky č. 117/1976 Zb. o Slovenskej vodohospodárskej inšpekcii,
      10. vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
            republiky č. 158/1976 Zb. o vodnej stráži v znení vyhlášky č. 112/1978 Zb.,
      11. vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
             republiky č. 23/1977 Zb. o ochrane a akosti povrchových vôd,
      12. vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
            republiky č. 24/1997 Zb. o vodohospodárskej evidencii,
13. vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
       republiky č. 34/1977 Zb. o úprave používania povrchových vôd na plavbu  
       motorových plavidiel,
    14. vyhláška Ministerstva lesného a vodného hospodárstva Slovenskej socialistickej 
           republiky č. 6/1978 Zb., ktorou sa určujú povinnosti správcov vodných tokov a 
           upravujú sa niektoré otázky týkajúce sa vodných tokov.

Čl. II

 Zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení zákona č. 58/1969 Zb., zákona č. 131/1982  Zb., zákona č. 94/1988 Zb., zákona 188/1988 Zb., zákona č. 87/1990 Zb., zákona č. 105/1990 Zb., zákona 116/1990 Zb., zákona č. 87/1991 Zb., zákona č. 509/1991 Zb., zákona č.  264/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 278/1993 Z.z, zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 249/1994 Z.z., zákona č. 153/1997 Z.z., zákona č. 211/1997 Z.z., zákona č. 252/1999 Z.z., zákona 218/2000 Z.z., zákona č. 261/2001 Z.z. a zákona č. 281/2001 Z.z.  sa mení a dopĺňa takto:
V § 120 odsek 2 znie:
”(2)  Stavby, vodné toky a podzemné vody  nie sú súčasťou pozemku.” .

Čl. III

          Zákon č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky sa mení a dopĺňa takto:

          V § 2 sa vypúšťa písmeno b).

                                                               Čl. IV

                            Tento zákon nadobúda účinnosť 1. februára 2002