Informácia

o priebehu a výsledkoch návštevy
 generálneho tajomníka NATO Lorda Georgea Robertsona v Slovenskej republike Bratislava, 5. november 2001

Dňa 5. novembra 2001 sa v Bratislave uskutočnila návšteva generálneho tajomníka NATO Lorda Georgea Robertsona. Lord Robertson vykonal návštevu Slovenskej republiky v rámci plánovaných ciest do deviatich krajín, ktoré sa uchádzajú o členstvo v  Severoatlantickej aliancii, pričom cestou na Slovensko svoj program návštev v kandidátskych krajinách začal.
 Počas jednodňovej návštevy v Bratislave G. Robertsona prijal predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda a predseda Národnej rady SR Jozef Migaš, zúčastnil sa na pracovnom obede podávanom predsedom vlády za účasti členov Výboru vlády pre prípravu SR na členstvo v NATO, stretol sa s poslancami Zahraničného výboru NR SR, Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť a Poslaneckej skupiny NR SR za rýchlu integráciu SR do NATO, bol prijatý ministrom obrany SR Jozefom Stankom, prezidentom SR Rudolfom Schusterom a ministrom zahraničných vecí SR Eduardom Kukanom.
  
V úvode stretnutia GT NATO s predsedom vlády SR priblížil Mikuláš Dzurinda Lordovi Robertsonovi situáciu na Slovensku a postoje SR v troch základných okruhoch:
1.	Koalícia v boji proti terorizmu.
2.	Príprava SR na členstvo v Severoatlantickej aliancii (PRENAME, MAP).
3.	Domáca politická situácia.
V súvislosti s vytvorením svetovej koalície proti terorizmu premiér SR uviedol, že Slovensko, podobne ako v prípade kosovskej krízy, reagovalo okamžite a aktívne sa pripojilo na stranu Severoatlantickej aliancie a štátov združených v protiteroristickej koalícii. Slovenská republika poskytla svoj vzdušný priestor pre lietadlá USA a krajín Severoatlantickej aliancie. Slovensko je pripravené pozitívne odpovedať aj na ďalšie požiadavky spojencov. Premiér spomenul, že je informovaný aj o možnej požiadavke poskytnúť špecializovanú vojenskú jednotku na boj s chemickými a biologickými zbraňami. Vyslovil potešenie, že aj verejná mienka sa vo svojej väčšine stavia na stranu aliancie a podporuje vojenský zásah proti teroristom.
V oblasti prípravy SR na členstvo v Severoatlantickej aliancii premiér SR M. Dzurinda vyzdvihol význam Akčného plánu pre členstvo (MAP), ako aj jednotlivých krajín aliancie pri jeho implementácii na Slovensku. Informoval hosťa, že stúpa podpora verejnej mienky členstvu SR v aliancii a podľa ostatného prieskumu dosiahla hodnotu 53,3%, čo predstavuje nárast o 6% za uplynulý rok. Tento nárast je možné pripísať napĺňaniu vládou schválenej Koncepcie zvyšovania informovanosti verejnosti pred vstupom SR do Severoatlantickej aliancie, v ktorej významnú rolu zohrávajú aktivity mimovládnych organizácií. Premiér uviedol, že viacerých akcií organizovaných mimovládnymi organizáciami na túto tému sa osobne zúčastnil.
V oblasti príspevkov k celoeurópskej bezpečnosti predseda vlády informoval o príprave spoločného česko-slovenského práporu, ktorý by mal začiatkom roka 2002 posilniť jednotky KFOR. Premiér spomenul aj intenzívne aktivity vedúce k vytvoreniu medzinárodnej česko-slovensko-poľskej mechanizovanej brigády, ktorej veliteľstvo bude mať sídlo na Slovensku. Túto brigádu bude možné nasadiť do mierových operácií pod velením NATO alebo EÚ. Stručne informoval hosťa o schválení kľúčových bezpečnostných dokumentov v NR SR a o začatí reformy ozbrojených síl – model 2010, ktorá nám umožní vytvoriť malú, modernú, flexibilnú armádu, schopnú spoločných operácií s ozbrojenými silami aliancie.
K hodnoteniu politickej situácie na Slovensku v súvislosti s našimi ašpiráciami stať sa členskou krajinou NATO premiér uviedol, že si plne uvedomuje potrebu politickej kontinuity v nastúpenej ceste demokracie a potrebných reforiem. Ubezpečil hosťa, že aj vzhľadom na súčasné prieskumy verejnej mienky je na Slovensku silný potenciál vytvoriť po budúcich parlamentných voľbách demokratickú vládu, ktorá nadviaže na úsilie súčasnej vlády.
Generálny tajomník NATO G. Robertson poďakoval za reakciu slovenskej vlády na udalosti 11. septembra, aj konkrétne ponuky na príspevok SR k boju proti terorizmu. Osobitne vyzdvihol ponuku poskytnúť vojenské jednotky cvičené na boj proti chemickým a biologickým zbraniam. V tejto súvislosti povedal, že aliancia potrebuje zintenzívniť spoluprácu s krajinami EAPC disponujúcimi skúsenosťami s chemickými a biologickými zbraňami, ktoré mala k dispozícii bývalá Varšavská zmluva.
 Lord Robertson privítal vytvorenie spoločnej česko-slovenskej jednotky a prípravu česko-slovensko-poľskej mechanizovanej brigády. Reformu ozbrojených síl SR - model 2010, ktorú Slovensko prednedávnom predstavilo aj v Bruseli, vysoko ocenil ako ambicióznu, ale realistickú. Upozornil však na to, že to bude zložitý proces a v súvislosti s redukciou počtov príslušníkov ozbrojených síl môžeme očakávať určitý odpor, najmä zo strany dôstojníkov.
V reakcii na prezentovanú podporu verejnej mienky ocenil jej nárast na 53,3%, zároveň ale dodal, že mierne znepokojivý je fakt, že počet odporcov vstupu do NATO je stále okolo 39%. To je vysoké číslo, ktoré prevyšuje aj počet priaznivcov HZDS. Odporúčal ďalej zintenzívniť úsilie v tejto oblasti. 
Ako ďalšiu otázku, ktorej by vláda mala venovať pri príprave na členstvo v aliancii pozornosť zmienil boj s korupciou. Podľa neho sa niektorí spojenci stále nazdávajú, že postup slovenskej vlády v tejto oblasti nie je dostatočne razantný. Je potrebné odhaliť a potrestať vskutku veľké prípady korupcie. Vláde by to podľa jeho názoru výrazne pomohlo aj na domácom poli.
Premiér Dzurinda súhlasil s GT NATO v upriamení pozornosti na otázky korupcie. V boji proti nej je čo zlepšovať. Na jednej strane nezávislá organizácia Transparency International skonštatovala zlepšenie SR približne o 25%, na druhej strane nás veľmi trápi korupcia v súdnom systéme. Boj s korupciou v tejto oblasti je mimoriadne náročný a dlhodobý.
V súvislosti s prípravou SR na členstvo v aliancii a s rozširovaním NATO Lord Robertson odporučil, aby sa SR v príprave sústredila na kritické hlasy a nepočúvala príliš tých čo chvália. V konečnom dôsledku ide totiž o konsenzus 19 členských krajín, a tí čo chvália už teraz, budú na našej strane tak či tak. Treba preto sústrediť pozornosť v príprave na kritické výhrady. Podľa GT NATO udalosti 11. septembra len podčiarkli význam plnenia kritérií prípravy na členstvo v aliancii. Povedal, že tieto udalosti nepovedú k žiadnym zvláštnym dohodám s Ruskom a proces bude pokračovať v nezmenenej podobe. Zdôraznil pritom pozíciu prezidenta Busha a jeho tímu, že to, čo bolo povedané v jeho varšavskom vystúpení stále platí. Štandardy prípravy musia byť vysoké a tretí cyklus MAP bude mimoriadne dôležitý. Upozornil, že s blížiacim sa termínom Pražského summitu bude prichádzať množstvo “zaručených správ”. Netreba im veriť. “Môžem Vás uistiť, že neumožním prijatie akéhokoľvek rozhodnutia pred ukončením tretieho cyklu MAP”, povedal G. Robertson.

Po rokovaní s premiérom SR Mikulášom Dzurindom sa generálny tajomník NATO G. Robertson zúčastnil na pracovnom obede podávanom predsedom vlády za účasti členov  Výboru vlády pre prípravu SR na členstvo v NATO (VV PRENAME). GT NATO ocenil komplexný prístup SR k príprave na členstvo, ktorého výrazom je i práca VV PRENAME. Ocenil posilňujúcu sa koordináciu medzi jednotlivými rezortmi a uvítal aktívne zapojenie rezortu financií, ktorý zohráva kľúčovú úlohu v oblasti zabezpečenia prípravy náležitými zdrojmi. Robertson pokračoval vo výklade k otázke rozšírenia aliancie. 
V reakcii na myšlienku rozšírenia aliancie v štýle regaty, s ktorou prišiel Z. Brzezinski na summite V-10 v Sofii, G. Robertson konštatoval, že kandidátske krajiny budú v nadchádzajúcom období dostávať rôzne “chýry” o rôznych variantoch rozšírenia a opätovne zdôraznil, že aliancia zatiaľ o tejto otázke nediskutuje a žiadne rozhodnutie nebude prijaté pred ukončením 3. cyklu MAP. Z hlavných miest členských krajín budú prichádzať rôzne myšlienky. Treba však pozorne sledovať, kto je ich autorom. GT NATO pritom upozornil, že Brzezinski, i keď je dôležitým mienkotvorcom, nereprezentuje žiadnu vládu. Niektoré chýry (napr. v súvislosti s Baltskými štátmi) môžu mať pôvod i v Moskve. V tejto súvislosti G. Robertson zdôraznil, že budovanie vzťahov NATO s Ruskom sa nebude diať na úkor rozšírenia. Upozornil, že i v súvislosti s nadchádzajúcim stretnutím medzi V. Putinom a G. Bushom, ktoré sa má konať o 2 týždne, možno takéto chýry očakávať. GT NATO Robertson však pripomenul, že prezident Bush ho na poslednom stretnutí vo Washingtone ubezpečil, že jeho postoj k rozšíreniu tlmočený vo Varšave sa nemení.

V priestoroch Národnej rady Slovenskej republiky sa generálny tajomník NATO G. Robertson krátko stretol s predsedom NR SR J. Migašom a následne sa zúčastnil na spoločnom zasadnutí Zahraničného výboru NR SR, Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť a Poslaneckej skupiny NR SR za rýchlu integráciu SR do NATO. 
Lord Robertson privítal možnosť diskusie na pôde NR SR. Hneď na úvod ocenil rýchle a praktické kroky, ktoré Slovensko podniklo ako člen protiteroristickej koalície. V tejto súvislosti konštatoval, že paradoxne sú ašpirantské krajiny v niektorých oblastiach (ochrana pred útokmi chemickými a biologickými zbraňami) lepšie pripravené čeliť výzve terorizmu ako viaceré členské krajiny aliancie. 
GT NATO ocenil plán reformy ozbrojených síl SR - model 2010, zároveň však zdôraznil, že ešte bude potrebné realizovať viaceré bolestivé opatrenia. Zdôraznil, že Akčný plán pre členstvo (MAP) nie je orientovaný iba na ozbrojené sily, ale aj na oblasť demokratických hodnôt, legislatívy, boja s korupciou a rozvoj dobrých vzťahov so susednými krajinami. Rozhodnutie o pozvaní ašpirantských krajín vstúpiť do NATO na pražskom summite bude vychádzať z pokroku vo všetkých spomínaných oblastiach. Lord Robertson vyzval Národnú radu SR, aby sa stala skutočným partnerom vlády pri vstupe SR do NATO. Odporučil NR SR zintenzívniť dialóg s parlamentmi členských krajín aliancie, ktoré musia vyjadriť súhlas so vstupom SR do NATO po jej prípadnom pozvaní. Taktiež vyzval NR SR, aby podporila vládu SR pre presadzovaní nevyhnutných reforiem. GT NATO uviedol, že po voľbách v SR môže terajšia opozícia prevziať vládnu zodpovednosť, a preto by aj pre ňu malo byť dôležité aké rozhodnutia budú v súčasnosti prijaté. Konštatoval, že voľby na Slovensku sa budú konať tesne pred summitom v Prahe. Predsedovia vlád a hlavy štátov členských krajín budú brať do úvahy i tento faktor, nakoľko po vstupe do NATO už nie je možné krajinu vylúčiť a preto treba mať istotu, že pozvaný kandidát vstupu bude hodnotovo kompatibilný s členskými krajinami aliancie. Zdôraznil, že voliči v SR by o tejto skutočnosti mali vedieť a “mali by mať pri voľbách oči otvorené”.

V diskusii zazneli nasledujúce vyjadrenia a otázky zo strany poslancov NR SR:

I. Belohorská, HZDS:
•	konštatovala, že opozícia, ktorá disponuje 30%-nou podporou voličov, sa správa konštruktívne a podporuje všetky aktivity vlády na poli zahraničnej politiky, 
•	ubezpečila, že ani po voľbách sa na smerovaní zahraničnej politiky SR nič nezmení, 
•	vyjadrila podporu transformácii ozbrojených síl - model 2010,
•	pozvala GT NATO na konferenciu HZDS pod záštitou prezidenta SR venovanú NATO ako faktoru bezpečnosti, stability a spolupráce, ktorá sa uskutoční 12. 12. 2001;

P. 	Weiss, predseda Zahraničného výboru NR SR, SDĽ:
•	informoval sa, kde bol zaznamenaný najväčší pokrok SR v procese prípravy na vstup a na ktoré oblasti je potrebné zamerať pozornosť,
•	zaujímal sa o vývoj vzťahov medzi NATO a Ruskou federáciou po teroristických útokoch na USA a o prípadnú možnosť vstupu Ruska do NATO;

J. 	Tuchyňa, nezávislý:
•	zdôraznil, že podpora verejnosti vstupu SR do NATO je väčšia ako podpora súčasnej vládnej koalícii, pričom potvrdil, že demokratické hodnoty a zahraničnopolitická orientácia SR budú nezvratné aj po voľbách v roku 2002,
•	vyzval GT NATO, aby si overil postoje aj u predstaviteľov opozičných strán, a to i formou osobného stretnutia, pretože často zaznievajú pochybnosti o stabilite smerovania SR do NATO;

I. 	Andrejčák, HZDS:
•	zdôraznil, že má kritický pohľad na koncepciu reformy ozbrojených síl - model 2010, pričom vyjadril pochybnosť, či sa SR môže podieľať rovnakou mierou na spoločnej obrane podľa čl. 5 ako veľkosťou porovnateľné členské štáty, napr. Dánsko. V tejto súvislosti sa informoval, či je NATO pripravené urobiť výnimku pre ašpirantské krajiny, ktoré nebudú reálne môcť plniť záväzok spoločnej obrany;

V. Palko, predseda Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť, KDH
•	konštatoval, že vyše 50%-ná podpora verejnosti vstupu SR do NATO je možná i vďaka podpore HZDS,
•	za rozhodujúce označil, že v budúcom parlamente sa nenájde väčšina, ktorá by mohla zvrátiť SR z cesty demokracie a že od tejto skutočnosti by sa malo odvíjať rozhodnutie o pozvaní SR vstúpiť do NATO;

GT NATO Robertson v odpovediach a reakciách na vystúpenia poslancov:
•	privítal nadstranícku podporu vstupu SR do NATO a konštruktívny postoj opozície k tejto téme,
•	informoval, že sa nebude môcť zúčastniť konferencie 12. 12. 2001, nakoľko v tomto termíne navštívi Rumunsko a Bulharsko,
•	uviedol, že nemá nič proti stretnutiam s opozíciou, nabitý program jeho návštevy na Slovensku však neumožnil realizovať osobitné stretnutia s jej predstaviteľmi, preto ocenil  možnosť diskutovať s opozičnými politikmi na pôde NR SR,
•	vyjadril názor, že výrazom najväčšieho pokroku SR v MAP je reforma ozbrojených síl - model 2010, osobitne vyzdvihol príspevok ministra obrany SR J. Stanka a vyzval NR SR k podpore reformy, zároveň odporučil SR dôraznejšie sa vysporiadať s korupciou,
•	vyjadril pochybnosť nad vstupom Ruskej federácie do NATO a to najmä potom, čo ruský prezident Putin uviedol, že Rusko sa nemieni postaviť s ostatnými ašpirantmi do radu na členstvo v aliancii,
•	vyjadril presvedčenie, že reformované ozbrojené sily podľa Modelu 2010 umožnia SR, aby sa plne zapojila do systému kolektívnej obrany a splnila si i ostatné medzinárodné záväzky vyplývajúce z členstva v NATO.

Po stretnutí s poslancami NR SR prijal generálneho tajomníka NATO minister obrany SR J. Stank, ktorý  na úvod stručne zrekapituloval, čo sa v rezorte obrany udialo od jeho prvého stretnutia s G. Robertsonom. Konštatoval, že SR - aj vďaka pomoci expertov bruselského štábu NATO - dnes disponuje konkrétnou víziou o želanom stave svojich ozbrojených síl, pričom príslušný dokument už schválili Rada obrany štátu aj vláda SR, v rámci zasadnutia Posilneného politického výboru NATO na vyššej úrovni (SPC(R)) bol predstavený členským krajinám aliancie a bude predložený na prerokovanie a schválenie aj Národnej rade SR. Materiál vznikal na základe troch strategických dokumentov, ktoré už všetky schválil parlament. Okolo nich sa podarilo vybudovať konsenzus hlavných politických síl krajiny, ktorého cieľom je dosiahnutie reformnej kontinuity aj po voľbách. (Pozn.: Všetky spomenuté materiály boli členom delegácie NATO poskytnuté.)  
J. Stank poukázal ďalej na širokú vojenskú angažovanosť SR v mierových misiách, pripomenul pripravované zvýšenie našej vojenskej prítomnosti na Balkáne a zdôraznil, že nechceme byť len konzumentom bezpečnosti, ale aj jej spolutvorcom.
GT Robertson v odpovedi zablahoželal k práci, ktorú minister od svojho vymenovania odviedol. Predstavenie dokumentu Ozbrojené sily SR - model 2010 v rámci rokovania SPC(R) sa podľa jeho informácií stretlo s pozitívnou odozvou. SR prijala správne rozhodnutia a disponuje dobrým návodom na reštrukturalizáciu jej ozbrojených síl. Za pozitívum označil podporu reformnej agende prechádzajúcu naprieč straníckym spektrom a pripomenul situáciu v NR SR, kde sa stal svedkom toho, ako sa opozičné strany predbiehali v deklarovaní podpory pre začlenenie SR do aliancie - vyjadril pritom vieru, že im to vydrží aj vo fáze implementácie reformy ozbrojených síl.    
	Za najväčšiu výzvu pri reforme ozbrojených síl SR GT NATO označil ich profesionalizáciu (o. i. upozornil, že tak v súvislosti s profesionalizáciou, ako aj so zmenou rozmiestnenia vojenských útvarov možno očakávať protireformný tlak generálov i dôstojníkov závislých od prežitých štruktúr), ďalšia časť rozhovoru bola preto venovaná tomuto procesu. 
Minister Stank informoval, že do konfliktných procesov už Ministerstvo obrany SR vstúpilo - zásadným spôsobom boli redukované počty na Ministerstve obrany a v ich ďalšom znižovaní sa, pri zachovaní humánnych prístupov v súlade so sociálnodemokratickým zmýšľaním šéfa rezortu, bude pokračovať. V ďalšom priebehu rozhovoru boli vysvetlené terajšie počty ozbrojených síl v ich súčasnom členení a cieľové stavy v novom členení (vojaci - občianski zamestnanci, dôstojníci - poddôstojníci). 
Následne bolo argumentačne doložené uvedomenie si komplexnosti tejto agendy a načrtnuté spôsoby riešenia - problém nevhodnej hodnostnej štruktúry terajšej zostavy profesionálov v ozbrojených silách, zvolená postupnosť prijímania nových profesionálnych vojakov a uvažované náborové zdroje, potreba prijímania novej stimulačnej legislatívy a zvládnutia dvoch protichodných procesov naraz - popri prijímaní prepúšťanie, ktoré bude podporované sociálnymi a rekvalifikačnými programami. Niektoré svoje terajšie funkcie si ozbrojené sily budú objednávať v civilnom sektore, pričom ich budú plniť bývalí občianski zamestnanci rezortu.
 J. Stank zároveň skonštatoval, že sú alokované primerané finančné zdroje, a to aj vďaka “vankúšu” vytvorenému znižovaním počtov osôb a výzbroje. SR využíva pri svojej reforme skúsenosti krajín ako Belgicko a Francúzsko. Pri obhajobe finančnej udržateľnosti náboru personálu sa pritom vychádza zo mzdovej úrovne v SR, pričom v porovnateľných profesiách sú platy ponúkané v armáde o tretinu vyššie než v civilnom sektore.
	Štvrtina prostriedkov obranného rozpočtu bude zároveň využitá na modernizáciu existujúcej techniky a na akvizície novej, pričom jej znížená kvantita bude kompenzovaná vyššou kvalitou (kontrastne bolo pritom poukázané na iný, teritoriálny koncept obrany niektorých opozičných poslancov, bývalých ministrov obrany). 
Na záver rozhovoru J. Stank zdôraznil hlavnú zásadu reformného úsilia - vyváženosť medzi potrebami a zdrojmi vo všetkých oblastiach budovania ozbrojených síl.

S prezidentom Slovenskej republiky R. Schusterom sa generálny tajomník NATO G. Robertson stretol medzi štyrmi očami.

Na záver návštevy generálneho tajomníka NATO v Bratislave sa uskutočnilo rokovanie s ministrom zahraničných vecí SR E. Kukanom. Počas stretnutia boli prerokované otázky prípravy SR na vstup do NATO, vzťahov so susednými krajinami a tiež perspektívy kontinuity vývoja v SR po parlamentných voľbách v roku 2002. 
G. Robertson sa tiež zaujímal o názory ministra Kukana na perspektívy vývoja na Balkáne v súvislosti s pripravovanými voľbami v Kosove a zdôraznil záujem aliancie na účasti srbskej menšiny vo voľbách. Zdôraznil, že v prípade bojkotovania volieb zo strany Srbov bude udržanie multietnického charakteru Kosova stratenou záležitosťou. Zaujímal sa aj o poznatky ministra Kukana z nedávnych rokovaní s predstaviteľmi Juhoslovanskej zväzovej republiky a požiadal o uplatnenie jeho autority v rokovaniach s nimi aj so zástupcami srbskej kosovskej menšiny pri presviedčaní o dôležitosti účasti všetkých menšín vo voľbách. 
V ďalšej časti stretnutia boli prerokované otázky politického vývoja v Bielorusku po prezidentských voľbách. Generálny tajomník NATO zdôraznil, že napriek zjavným porušovaniam princípov demokracie a ľudských práv má NATO záujem o udržanie spolupráce s Bieloruskom v rámci EAPC s cieľom vplývania v maximálnej možnej miere na politiku Lukašenkovej administratívy. G. Robertson na záver ocenil kvalitne zorganizovaný program návštevy a neformálny a vecný priebeh rokovaní s predstaviteľmi SR. Vysoko hodnotil aktivity mimovládnych organizácií v smere zvyšovania informovanosti verejnosti SR o jednotlivých aspektoch integrácie SR do NATO a zaradenie stretnutia s predstaviteľmi týchto organizácií do programu jeho pobytu v Bratislave

Závery:

a) 	Návšteva generálneho tajomníka NATO potvrdila odhodlanie aliancie pozvať najpripravenejšie ašpirantské krajiny ku vstupu do NATO počas nadchádzajúceho summitu v Prahe. G. Robertson zdôraznil, že diskusia o menách krajín, ktoré by mali byť pozvané, začne najskôr po zavŕšení 3. cyklu MAP. Doterajšie vyhlásenia týkajúce sa scenárov a mien ašpirantov nemajú oficiálny charakter a treba ich vnímať s rezervou.
	
b) 	Doterajšie výsledky SR v procese MAP sú hodnotené pozitívne. Kladne je vnímaný tiež plán reformy ozbrojených síl - model 2010. G. Robertson však upozornil, že realizácia plánu reformy bude spojená s mnohými bolestivými opatreniami, na ktoré treba byť pripravený. Ak však SR potvrdí doterajší pozitívny trend v procese prípravy, existuje veľký predpoklad, že bude pozvaná vstúpiť do NATO.
	
c) 	V oblasti vnútropolitickej prípravy a zdokonaľovania fungovania demokratických politických štruktúr odporučil GT NATO venovať zvýšenú pozornosť predovšetkým boju s korupciou. Upozornil, že viaceré krajiny Aliancie sú toho názoru, že postup slovenskej vlády v tejto oblasti nie je dostatočne razantný a zdôrazňujú potrebu odhaliť a potrestať vskutku veľké prípady korupcie. 
	
d) 	Generálny tajomník NATO ocenil existujúci konsenzus najdôležitejších politických síl ohľadne vstupu SR do NATO a privítal rastúci trend podpory verejnosti tomuto kroku. Osobitne vyzdvihol prínos mimovládnych organizácií v rámci aktivít zameraných na zvýšenie informovanosti verejnosti pred vstupom SR do Severoatlantickej aliancie. G. Robertson pripomenul tiež kľúčový význam hodnotovej kompatibility ašpirantskej krajiny s členskými krajinami aliancie ako predpokladu pozvania ku vstupu do NATO. V tejto súvislosti označil nadchádzajúce parlamentné voľby v SR za významný faktor rozhodovania 19 členských krajín o prípadnom pozvaní SR.