Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Ústavný zákon č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov prijatý 26. mája 2004 upravil nanovo problematiku ochrany verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov, keďže právna úprava v ústavnom zákone č. 119/1995 Z. z. o zamedzení rozporu záujmov pri výkone funkcií verejných činiteľov a vyšších štátnych funkcionárov sa počas takmer 8 ročnej platnosti a účinnosti ukázala ako neefektívna a nefunkčná. 
Nová právna úprava z roku 2004 priniesla zásadné zmeny najmä v:
-	podstatnom rozšírení osobnej pôsobnosti právnej úpravy 
-	rozšírení a spresnení legislatívneho vyjadrenia povinností a obmedzení verejných činiteľov
-	novej úprave konania o ochrane verejného záujmu
-	sprísnení sankcií za porušenie povinností a obmedzení verejných funkcionárov.
Uvedený ústavný zákon č. 357/2004 Z. z. bol poslaneckým návrhom a zahŕňal doterajšie skúsenosti s predmetnou problematikou, vrátane návrhov exekutívy v tejto oblasti (najmä pokiaľ sa týka konania o sankciách za jeho porušenie).
Od účinnosti tohto ústavného zákona (1.10.2004) uplynulo vyše 10 mesiacov a pri jeho doterajšej aplikácii sa vyskytli nedostatky, ktoré neumožňujú naplno uplatniť všetky zámery, ktoré mal zákonodarca pri prijatí tohto zákona.
Z tohto dôvodu skupina poslancov predkladá tento návrh ústavného zákona, ktorý sleduje najmä tieto ciele:
1)	doriešiť procesné pravidlá pri konaní o odvolaní voči rozhodnutiu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií 
2)	doriešiť lehoty na rozhodnutie výboru o sankciách za porušenie povinností (objektívna a subjektívna lehota) tak, aby bola zodpovednosť verejných funkcionárov časovo limitovaná (doterajšia úprava nemá žiadnu takúto lehotu)
3)	rozšíriť okruh verejných funkcionárov a precizovať najmä druh funkcií, ktoré sú zatiaľ nedostatočne formulované (napr. zástupcovia štátu v akciových spoločnostiach so 100 % účasťou štátu)
4)	doriešiť možnosť uloženia pokút u funkcií, ktoré sú vykonávané bezplatne, resp. presnejšie definovať spôsob určenia výšky pokuty
5)	určiť povinnosť súčinnosti ďalších orgánov verejnej moci pri konaní podľa ústavného zákona č. 357/2004 z. z. a súčasne stanoviť i sankcie pri nesplnení týchto povinností
6)	zveriť akademickému senátu verejnej vysokej školy ďalšie oprávnenia na úrovni ďalších orgánov uvedených v citovanom ústavnom zákone a povinnosť zverejňovať údaje na internetovej stránke verejnej vysokej školy
7)	ďalšie zmeny vyplývajúce z potreby precizovať doterajšie znenie ústavného zákona v nadväznosti na jeho súčasnú novelizáciu

Uvedený návrh ústavného zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s inými zákonmi. Navrhnutá zmena nemá dopad na štátny rozpočet a nevyplývajú z nej nároky na pracovné sily a organizačné zabezpečenie. 

B. Osobitná časť

K Čl. I bod 1

Návrh odstraňuje nejednoznačnosť a spresňuje označenie verejného funkcionára, ktoré v doterajšej praxi spôsobuje rozličný výklad predchádzajúceho pojmu.

K Čl. I bod 2

Uvedený návrh spresňuje okruh verejných funkcionárov, najmä takých, ktorí bezprostredne rozhodujú, resp. ovplyvňujú prostriedky verejných financií alebo ich činnosť má podstatný vplyv na ekonomické prostredie v hospodárskych oblastiach. 

K Čl. I bod 3

Pôvodné ustanovenie zmätočne navádza funkcionára uviesť iba príjmy z funkcií, zamestnaní a činností, v ktorých pokračuje po ujatí sa funkcie. Ak dosiahol príjmy z funkcií, zamestnaní a činností, uzatvorených po ujatí sa funkcie, tieto momentálne nemusí deklarovať.
Taktiež  nedaňové príjmy nie sú predmetom oznámenia, ako napr. dary, dedičstvá, dividendy, podiely na zisku atď. Absencia takýchto príjmov skresľuje celkové príjmy funkcionára, čo môže spôsobovať problémy pri výklade čl.9 ods. 8 písm. b). 

K Čl. I bod 4

Doterajšia úprava čl. 7 odsek 1 ústavného zákona neriešila prípady, kedy verejný funkcionár nepodával sám daňové priznanie, ale robil to za neho zamestnávateľ. Tento spôsob však má i inú lehotu (zamestnávateľ je povinný vykonať ročné zúčtovanie do 30. apríla), preto podľa navrhovanej úpravy môže verejný funkcionár pripojiť takýto doklad až do uvedeného termínu. 

K Čl. I bod 5

Ide o rozšírenie orgánov, ktoré konajú podľa tohto ústavného zákona aj na akademický senát vysokej školy a zosúladenie tohto ustanovenia s doterajším znením čl. 9 ods. 1 písm. d), ktorý ukladal tomuto senátu povinnosti v konaní, avšak nezaradil ho medzi orgány, ktorým sa podáva oznámenie podľa čl. 7. 

K Čl. I bod 6

Ide o rozšírenie povinnosti zverejňovať údaje o uvedených oznámeniach na internete i na vyšší územný celok, a tiež na akademický senát verejnej vysokej školy ktoré doteraz takúto povinnosť nemali. 

K Čl. I bod 7

V uvedenom ustanovení sa upravuje okruh osôb, ktorých oznámenia sa nezverejňujú o funkcionárov, u ktorých vzhľadom na charakter ich funkcie (riaditeľ SIS a riaditeľ NBÚ) nie je vhodné zverejňovať údaje tohto druhu. Nie sú však zbavení povinnosti podávať takéto oznámenia a vzťahujú sa na nich také isté povinnosti ako na ostatných verejných funkcionárov. 

K Č I. bod 8

Ide o legislatívno-technickú úpravu s ohľadom na rozšírenie zoznamu verejných funkcionárov v bode 1 tohto návrhu.

K Čl. I bod 9

Ide o legislatívno-technickú úpravu s ohľadom na rozšírenie zoznamu verejných funkcionárov v bode 1 tohto návrhu.

K Čl. I bod 10

Úprava reflektuje predchádzajúcu vetu tohto ustanovenia. Zohľadňuje možnosť viesť konanie príslušných orgánov voči starostom a predsedom VÚC a oboznamovať s rozhodnutím orgánu druhého najvyššieho funkcionára, ak rozhodnutie smeruje voči najvyššiemu funkcionárovi v príslušnom samosprávnom orgáne.

K Čl. I bod 11

Ide o legislatívno-technickú úpravu s ohľadom na rozšírenie zoznamu verejných funkcionárov v bode 1 tohto návrhu.

K Čl. I bod 12

Navrhované ustanovenie ods. 14 stanovuje subjektívnu a objektívnu lehotu, v ktorej je možné uložiť sankciu za neplnenie povinnosti verejného funkcionára vyplývajúcich z ústavného zákona. Stanovenie takejto lehoty je nevyhnutné, pretože sankčná zodpovednosť nemôže byť bezbrehá a stanovenie lehoty pre jej uplatnenie je bežným atribútom každého právneho štátu.

K Čl. I bod 13

Navrhované ustanovenie zakladá povinnosť spolupracovať s orgánom, ktorý plní úlohy vyplývajúce z tohto zákona. Zároveň umožňuje vynutiteľnosť prostredníctvom sankcionovania v najnižšej „tarife“ konkrétnu fyzickú osobu, ktorá riadi a zodpovedá za činnosť príslušnej organizácie, na ktorú sa môže orgán o pomoc a súčinnosť obrátiť.

K Čl. I bod 14

Za niektoré funkcie nepoberajú verejní funkcionári ani plat ani odmenu. Preto sankcia vo výške násobkov nuly sa míňa účinkom. V takomto prípade, ak mesačný plat verejného funkcionára voči ktorému sa vedie konanie je nižší ako priemerná mesačná nominálna mzda v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok, sa pri výpočte výšky pokuty za mesačný plat považuje priemerná nominálna mesačná mzda v hospodárstve Slovenskej republiky za uplynulý kalendárny rok. Toto ustanovenie by sa vzťahovalo iba na funkcionárov riešených výborom NR SR.
Väčšina verejných funkcionárov poberá za výkon svojej činnosti odmenu. Nie sú s inštitúciou, ktorú zastupujú v štandardnom pracovno-právnom vzťahu, kedy by sme mohli použiť termín „plat“.

K Čl. I bod 15

Navrhované riešenie ponecháva doterajší postup pri preskúmaní rozhodnutia NR SR o zbavení mandátu alebo funkcie, ale naviac rieši i postup a lehoty pri preskúmaní rozhodnutia výboru o uložení pokuty, keďže doterajšie ustanovenie tento postup upravené nemalo. Ponechanie doterajšieho stavu znefunkčňuje konanie o pokute a je v rozpore s čl. 6 a čl. 13 Európskeho Dohovoru o ľudských právach, pretože neobsahuje opravný prostriedok (právo na spravodlivé súdne konanie a právo na účinný prostriedok nápravy).

K Čl. I bod 16

V uvedených ustanoveniach sa upravuje forma podávania „majetkových oznámení verejných funkcionárov“ a orgán, ktorý schvaľuje túto formu, keďže doterajší stav umožňoval podanie oznámenia vo forme, akú verejný funkcionár uznal za vhodnú. V ods. 6 sa rieši v prechodných ustanoveniach možnosť preskúmania rozhodnutí o pokute v prípadoch, ktoré sa začali ešte pred prijatím tohto ústavného zákona a reaguje sa tým na navrhované ustanovenie čl. 9 ods. 2. 

K Čl. I bod 17

Verejní funkcionári, ktorí pribudli do zoznamu v bode 1 tejto novelizácie dostanú týmto primeraný časový priestor uviesť svoj stav do súladu s týmto ústavným zákonom.

K Čl. II

Toto ustanovenie určuje účinnosť ústavného zákona dňom jeho vyhlásenia.