I n f o r m á c i a 

o priebehu a výsledkoch summitu predsedov vlád 
členských krajín Stredoeurópskej iniciatívy (SEI) v dňoch 20.-21. novembra 2003 
vo Varšave (Poľsko)

      V rámci tohtoročného poľského predsedníctva Stredoeurópskej iniciatívy (SEI) sa pravidelný summit predsedov vlád členských krajín SEI uskutočnil v dňoch 20.-21. novembra 2003 vo Varšave.

      Stretnutiu, na ktorom sa zúčastnili predsedovia vlád alebo ich zástupcovia z členských štátov SEI - Rakúska, Talianska, Českej republiky, Maďarska, Poľska, Slovenska, Slovinska, Chorvátska, Srbska a Čiernej Hory, Bosny a Hercegoviny, Albánska, Bulharska, Rumunska, Ukrajiny, Moldavska a Bieloruska - predsedal predseda vlády Poľskej republiky Lezsek Miller. Delegáciu Slovenskej republiky viedol na summite predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. 

      Ako hostia sa na stretnutí zúčastnili vysokí predstavitelia Európskej komisie (EK), Rady Európy (RE), Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), Paktu stability (PS), Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR), Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), Európskej investičnej banky, Svetovej banky a Európskej hospodárskej komisie OSN (EHK OSN). Na záver stretnutia prijali predsedovia vlád Záverečný dokument. 
  
       Účastníci stretnutia venovali veľkú pozornosť posúdeniu aktuálnej politickej situácie v regióne strednej a východnej Európy. Vymenili si názory na medzinárodnú situáciu s ohľadom na situáciu v regióne a skonštatovali, že Európa a región prechádza historickými zmenami. Potvrdili úlohu medzinárodných a regionálnych organizácií a inštitúcií (UN, RE, OBSE, NATO, EÚ)  v tomto procese smerujúcom k posilneniu stability a mieru v regióne.  

      Zároveň potvrdili dôležitosť každoročných stretnutí, ktoré podporujú stratégiu kohézie a solidarity SEI a prispievajú k podpore európskej integrácie. K stabilite a bezpečnosti v Európe prispieva tiež udržiavanie a posilňovanie transatlantických vzťahov hlavne s USA a Kanadou.

      Predsedovia vlád vyzdvihli dôležitosť procesu rozširovania EÚ, ktorý by mal zostať otvorený, a vyjadrili presvedčenie, že v historicky najväčšom a najkomplexnejšom rozšírení po podpise Prístupovej zmluvy, úspešných referendách a po ratifikácii Zmluvy členmi EÚ sa ČR, SR, Maďarsko, Poľsko a Slovinsko stanú členmi EÚ od 1. mája 2004 a Bulharsko a Rumunsko, a postupne aj ďalšie kandidátske krajiny, po ukončení vlastných prístupových procesov sa stanú členmi EÚ počnúc rokom 2007. 

      Predsedovia vlád uvítali aj iniciatívu EK „Wider Europe – Neighbourhood„ zameranú na spoluprácu EÚ s jej susedmi vrátane Ukrajiny, Bieloruska a Moldavska (členov SEI), ktorá má prispieť k posilneniu bezpečnosti, stability, demokracie a ďalšieho rozvoja v celej Európe. Podobne aj Rozšírený Proces stabilizácie a asociácie (SAP) má za cieľ pozitívne ovplyvniť regionálnu spoluprácu a integračné snahy. Prostredníctvom SAP EÚ napomáha presadzovať hospodárske reformy a budovať efektívnu trhovú ekonomiku, a to za súčasnej podpory odbúravania bezpečnostných rizík.
      Účastníci stretnutia privítali aj závery summitu EÚ a krajín Západného Balkánu v Thessalonikách (21. júna 2003), ktorý potvrdil perspektívu ďalšieho približovania sa piatich krajín Západného Balkánu k EÚ v SAP procese v prípade, že bude pokračovať dodržiavanie stanovených štandardov, hlavne v oblasti boja proti organizovanému zločinu a korupcii, v ochrane ľudských práv, posilňovaní vlády práva a potlačovaní chudoby, nezamestnanosti a sociálnych rozdielov. V tejto súvislosti podporili aj rozšírenú spoluprácu s Paktom stability ako praktickej platformy na spoluprácu medzi krajinami EÚ, kandidátskymi krajinami, krajinami Západného Balkánu a Moldavskom.

      Predsedovia vlád zdôraznili aj potrebu efektívneho dialógu medzi Belehradom a Prištinou k praktickým otázkam spoločného záujmu, ktorý tak prispeje k normalizácii situácie v Kosove. V tejto súvislosti odsúdili všetky formy medzinárodného terorizmu a vyjadrili dôležitosť širokej spolupráce medzi štátmi SEI a inými medzinárodnými a regionálnymi organizáciami na globálny boj  proti terorizmu. Tiež vyjadrili svoju solidaritu s tými členskými krajinami, ktoré boli zasiahnuté nedávnymi teroristickými útokmi. Z hľadiska dôležitosti zostáva preto v popredí aj boj proti organizovanému zločinu, pašovaniu zbraní, drog, a ľudí, ako aj ilegálnej migrácii. 

      Vzhľadom na pokračujúci proces európskej integrácie bola zdôraznená nevyhnutnosť transferu skúseností a poznatkov z prístupových procesov medzi nastávajúcimi členmi EÚ a kandidátskymi krajinami hlavne v oblasti ekonomickej transformácie a rozvoja demokratických inštitúcií. Táto myšlienka bude základom ďalšej spolupráce krajín v rámci SEI po rozšírení EÚ v roku 2004. 

      Predsedovia vlád ocenili využívanie finančných prostriedkov Kooperačného fondu SEI  a Trust fondu SEI v EBOR na podporu efektívnych veľkých investičných projektov z oblasti infraštruktúry, poľnohospodárstva, energetiky a privatizácie na jednej strane, ako aj menších projektov z oblasti kultúry, mládeže, vedy, malého a stredného podnikania, rozvoja ľudských zdrojov a pod. na strane druhej.  

      K prospechu spolupráce v rámci SEI by mali prispieť aj Parlamentná dimenzia a Obchodná dimenzia SEI, ako aj posilnenie spolupráce medzi mládežníckymi a mimovládnymi organizáciami štátov SEI.  Súčasne vzali predsedovia vlád na vedomie Zakladaciu chartu Univerzity SEI.

      Predsedovia vlád prijali Akčný plán SEI na roky 2004-2006. Plán stanovuje činnosti v jednotlivých oblastiach činnosti iniciatívy podľa pracovných skupín a ďalších orgánov SEI. Z dôvodu širokého záberu aktivít sa ako nevyhnutná aplikovaná požiadavka koncentrácie na dve hlavné priority v každej oblasti činnosti a komplementarity cieľov. Predsedovia vlád vzali na vedomie aj Správu o implementácii Akčného plánu SEI z rokov 2002 – 2003. Medzi najvýznamnejšie výsledky SEI za dané obdobie môžeme zaradiť: zvýšenie efektivity na všetkých úrovniach spolupráce, financovanie projektov v celkovej výške 8.496.094 €, posilnenie spolupráce s EÚ, koordináciu aktivít s ostatnými regionálnymi zoskupeniami, zameranie pozornosti na členské štáty, ktoré sa v blízkej budúcnosti nestanú členmi EÚ a zvýšenie podpory zo strany SEI pre tieto štáty.

      Na záver potvrdili predsedovia vlád závery stretnutia ministrov ZV SEI, ktoré sa uskutočnilo 13. júna 2003 vo Wroclavi, a tiež rozhodnutia prijaté jednak na schôdzke ministrov hospodárstva v rámci 6. Ekonomického fóra SEI, a jednak na stretnutí Fóra mládeže, ktoré sa konali paralelne so summitom vo Varšave.
      V roku 2004 preberie na základe rotačného postupu predsedníctvo SEI Slovinsko. Vzhľadom na to, že SR bude predsedať SEI v roku 2005, bude od roku 2004 členom Trojky. 

      Predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda vo svojom vystúpení ako základnú myšlienku uvítal prebiehajúce procesy rozširovania euroatlantických štruktúr a zdôraznil, že procesy rozširovania týchto inštitúcií nie je možné v tejto fáze zastaviť a mali by zostať otvorené, pokým sa ich členmi nestanú aj ďalšie kandidátske krajiny SEI. SR je preto pripravená podporovať krajiny regiónu v ich snahách o pokročenie na ceste k demokracii, stabilite, bezpečnosti a prosperite formou odovzdávania svojich skúseností a know-how z prístupových procesov. 

      Počas summitu sa uskutočnilo niekoľko bilaterálnych stretnutí predsedu vlády SR M. Dzurindu s jeho partnermi z členských štátov SEI. S talianskym partnerom Silviom Berlusconim sa v diskusii zamerali na aktuálny vývoj v rámci prebiehajúcej Medzivládnej konferencie. Predseda vlády SR odovzdal talianskemu premiérovi Aide Mémoire, ktorý sumarizuje pozíciu SR s vytýčenými prioritami, odráža postup rokovaní v niektorých otázkach a načrtáva možné kompromisy ako aj limity slovenského stanoviska. Okrem bilaterálnych stretnutí s partnermi z Ukrajiny, Srbska a Čiernej Hory, Macedónska a Rumunska k aktuálnym otázkam spoločného záujmu, sa uskutočnilo aj stretnutie premiérov V4. Cieľom stretnutia bola diskusia k zosúladeniu spoločného postupu krajín V4 vo vzťahu k EÚ.

      Paralelne so summitom predsedov vlád sa uskutočnilo aj 6. Ekonomické fórum SEI na tému „Úloha priamych zahraničných investícií pre ekonomiky členských štátov SEI s ohľadom na rozširovanie EÚ“. SR bola na stretnutí zastúpená delegáciou, ktorú viedol štátny tajomník MH SR László Pomóthy. Sprievodnou akciou summitu bolo aj 3. Fórum mládeže venované téme „Kvalita a bezpečnosť pracovných miest pre mladých ľudí“.  

Závery:

1. 	Summit predsedov vlád krajín SEI bol vyvrcholením aktívnej agendy SEI v roku 2003 pod vedením poľského predsedníctva, ktorému poskytoval efektívnu podporu Výkonný sekretariát SEI so sídlom v Terste. 

2. 	V kontexte meniaceho sa politického prostredia Európy potvrdilo stretnutie význam Stredoeurópskej iniciatívy ako medzinárodného fóra, ktoré bude podporovať krajiny regiónu juhovýchodnej a východnej Európy v procesoch ich integrácie do euroatlantických štruktúr napomáhaním pokroku na ich ceste k demokracii, stabilite, bezpečnosti a prosperite. Najefektívnejším spôsobom spolupráce sa javí odovzdávanie skúseností a know-how zo strany pristupujúcich krajín do EÚ a NATO, vrátane Slovenska. 

3. 	Okrem politickej a bezpečnostnej spolupráce zostáva agendou SEI aj ekonomická spolupráca medzi jej členskými krajinami. Prioritnými oblasťami sú okrem hospodárskej spolupráce, rozvoja infraštruktúry, malého a stredného podnikania a turizmu, aj poľnohospodárstvo, cezhraničná spolupráca, spolupráca v oblasti vedy, technológií, kultúry a boja proti organizovanému zločinu. K finančnému pokrytiu aktivít pracovných skupín SEI sú k dispozícii Kooperačný fond SEI  a Trust fond SEI v EBOR.  

4. 	Slovensko na stretnutí vyjadrilo svoju podporu krajinám usilujúcim sa o začlenenie do novej Európy bez deliacich čiar, ktorá musí zotrvať v procese zjednocovania. SR ponúkla transfer svojich skúseností a poznatkov z prístupových procesov krajinám Balkánu a východným susedom ako podporu ich integračným ambíciám. Okrem politickej a bezpečnostnej problematiky sa však SEI nesmie prestať orientovať na hospodársku spoluprácu medzi svojimi členskými krajinami. Podľa SR zostáva nevyhnutnosťou aj spolupráca v oblasti boja proti medzinárodnému terorizmu a organizovanému zločinu.    

5. 	Paralelne so summitom sa uskutočnilo aj 6. Ekonomické fórum SEI a 3. Fórum mládeže ako sprievodné akcie stretnutia na najvyššej úrovni. 

6. 	V roku 2004 preberie predsedníctvo SEI Slovinsko. Vzhľadom na to, že Slovensko bude predsedať SEI následne v roku 2005, bude od roku 2004 členom Trojky SEI. MZV SR pripraví a predloží na rokovanie vlády SR v I. polroku 2004 materiál s návrhom na organizačné, finančné, personálne a logistické zabezpečenie slovenského predsedníctva SEI v roku 2005.