Informácia o priebehu a výsledkoch summitu predsedov vlád 
krajín Vyšehradskej skupiny a krajín Baltickej rady ministrov 
(Varšava, 5.11.2008)

	Na pozvanie poľského predsedu vlády Donalda Tuska sa dňa 5.11.2008 konal vo Varšave summit predsedov vlád krajín Vyšehradskej skupiny (V4) a krajín Baltickej rady ministrov (B3). Summit sa podľa existujúceho úzusu konal v predsedníckej krajine V4, ktorou je do 30.6.2009 Poľská republika. 

Slovenskú republiku na stretnutí zastupoval predseda vlády Robert Fico,  Maďarskú republiku predseda vlády Ferenc Gyurcsány, Českú republiku predseda vlády Mirek Topolánek a Poľskú republiku predseda vlády Donald Tusk. Za pobaltské krajiny sa na summite zúčastnili Andrus Ansip, predseda vlády Estónskej republiky, Gediminas Kirkilas, predseda vlády Litovskej republiky a Ivars Godmanis, predseda vlády Lotyšskej republiky. 

	Summit bol rozdelený na dve časti – prvá časť sa konala vo formáte V4 a druhá časť a pracovný obed vo formáte V4 + B3. Na separátnom stretnutí vo formáte V4 predsedovia vlád prediskutovali aktuálne témy v nadväznosti na októbrový summit EÚ – globálna finančná kríza, klimaticko-energetický balíček a energetická bezpečnosť. Na rokovaní vo formáte V4 + B3 si vymenili názory na koncept Východného partnerstva, bezpečnosť energetických dodávok a zhodnotili vzťahy EÚ voči RF, Ukrajine, Bielorusku a Gruzínsku. 

Na záver rokovaní bolo prijaté spoločné vyhlásenie predsedov vlád krajín V4. Počas tlačovej konferencie bola distribuovaná tlačová správa poľského predsedníctva V4 k priebehu summitu V4+B3. 

Na okraj summitu sa uskutočnilo bilaterálne rokovanie predsedu vlády R. Fica s maďarským predsedom vlády F. Gyurcsányom k aktuálnym otázkam slovensko-maďarských vzťahov.  

Rokovania vo formáte V4 

Globálna finančná kríza
Podľa názoru poľského predsedu vlády D. Tuska je dôležité, aby krajiny V4 prezentovali v rámci EÚ spoločné stanovisko ku globálnej finančnej kríze. Vyšehradská skupina by mala zaujať aj postoj k návrhu na posilnenie úlohy Medzinárodného menového fondu, či k vytvoreniu jednotného dohľadu EÚ nad finančnými inštitúciami. Podľa poľskej strany v súčasnej situácii je žiaduce, aby princípy trhového hospodárstva v rámci EÚ boli rešpektované. S nevôľou vidí niektoré etatistické názory prezentované v tomto smere v rámci EÚ. V4 by sa mala usilovať, aby sa takéto názory nepresadili. Bankrot finančných inštitúcií predsa neznamená, že bankrotujú princípy, na ktorých je založená EÚ. 
	Predseda vlády ČR M. Topolánek informoval partnerov, že zástupca Českej republiky, budúcej predsedníckej krajiny EÚ, sa zúčastní ako pozorovateľ pripravovaného stretnutia skupiny G20 ku globálnej finančnej kríze vo Washingtone. V tejto súvislosti maďarská strana požiadala D. Tuska, aby tlmočil francúzskemu predsedníctvu EÚ názor krajín V4, že krajiny G20 nemajú mandát rozhodovať za krajiny, ktoré sa na stretnutí nezúčastnia.     
	Maďarský predseda vlády zastáva názor, že súčasná globálna finančná kríza nie je bankovou krízou, ale menovou. Je potrebné nájsť spôsob, ako transformovať menový systém. 

	Predseda vlády SR R. Fico požiadal vyšehradských partnerov o podporu názoru, aby sa budúci EÚ monitoring finančných inštitúcií neuskutočňoval na úkor národného monitoringu jednotlivých členských krajín, čo česká strana  následne podporila. Informoval o pozitívnej skúsenosti SR s národným monitoringom. R. Fico navrhol partnerom z V4 zriadenie regionálnej vyšehradskej investičnej banky, ktorá by pomáhala financovaniu rozsiahlych projektov v rámci V4 – napr. v energetickom sektore. Na činnosti investičnej banky by mohli participovať aj Chorvátsko a Slovinsko. V súvislosti so vstupom SR do Eurozóny pozval vyšehradských partnerov na slávnostné zahájenie používania eura v SR dňa 8.1.2009.        

Klimaticko-energetický balíček
D. Tusk informoval partnerov, že na zasadnutí Ecofinu dňa 4.11.2008 sa dosiahla dohoda v tom, že otázka stanovenia minimálnej/maximálnej ceny aukcií CO2 v rámci cenového koridoru navrhnutého Európskou komisiou a prijatého Radou bude predmetom ďalšej diskusie. Poľská strana to vníma ako pozitívnu evolúciu a úspech skupinovej solidarity V4 + B3. Víta, že krajiny V4 sú pripravené spoločne postupovať v otázke klimaticko-energetického balíčka a že majú záujem na dosiahnutí dohody o klimaticko-energetickom balíčku, nie však za cenu, ktorá by mala negatívny vplyv na ekonomiky krajín V4. D. Tusk pohrozil, že ak nebude prihliadnuté na poľské názory, Poľsko je pripravené dohodu o klimaticko-energetickom balíčku odmietnuť. Požiadal partnerov, aby si vzájomne vymieňali informácie o bilaterálnych návrhoch, ktoré budú vznikať v priebehu rokovaní o klimaticko-energetickom balíčku.         
	Česká strana pozitívne hodnotí, že závery októbrovej Európskej rady potvrdili, že krajiny V4 sú pri dosiahnutí dohody o klimaticko-energetickom balíčku hráčmi, ktorých nie je možné prehliadať - t.j. že bez súhlasu všetkých členských krajín EÚ nie je možná finálna dohoda. Dosiahnutie dohody na summite EÚ v decembri 2008 je v záujme ČR, pretože inak by táto otázka zostala pre predsedníctvo ČR v EÚ v prvom polroku 2009. 
	Predseda vlády SR R. Fico ocenil spoločné vystupovanie krajín V4 v otázke klimaticko-energetického balíčka na októbrovej Európskej rade. Po frustrujúcom postupe  v rámci V4 v niektorých otázkach to predstavuje pozitívny signál pre vyšehradskú spoluprácu. SR naďalej podporuje názor, že úsilie nových členských krajín v znižovaní emisií CO2  od roku 1990 musí byť zohľadnené. Je pripravená podporiť ČR v otázke postupného nábehu obchodovania s emisiami  CO2 . 

Energetická bezpečnosť
Podľa poľskej strany je téma energetickej bezpečnosti konsenzuálnou témou v rámci V4. Víta, že reálna energetická bezpečnosť začína byť postupne chápaná ako bezpečnosť energetických dodávok. Myslí si, že V4 by mala byť vytrvalá pri prezentovaní témy energetickej bezpečnosti na úrovni EÚ.
	ČR mieni z témy energetickej bezpečnosti urobiť jednu z hlavných tém počas svojho predsedníctva v EÚ. V súčasnosti neexistuje energetická politika EÚ, existujú iba národné energetické politiky jednotlivých členských krajín EÚ. ČR sa bude usilovať o dosiahnutie pokroku v tejto otázke.   
	Maďarský predseda vlády F. Gyurcsány sa dňa 13.-14.11.2008 zúčastní summitu krajín participujúcich na projekte Nabucco v Baku. Uviedol, že k tejto téme sa v Budapešti uskutoční aj seminár v dňoch 26.-27.1.2009. 
Predseda vlády R. Fico informoval partnerov o rozhodnutí SR vybudovať 3 nové bloky jadrovej elektrárne, ktoré budú uvedené do prevádzky v rokoch 2012, 2013 a 2016.

Príprava českého predsedníctva EÚ
D. Tusk, v mene predsedníckej krajiny V4, vyjadril solidaritu V4 s nadchádzajúcim českým predsedníctvom EÚ, ktorého úspech bude považovať za úspech celej Vyšehradskej skupiny. 
	Predseda vlády ČR M. Topolánek uviedol, že chce, aby počas českého predsedníctva EÚ bol vytvorený mechanizmus na presadzovanie spoločných cieľov V4 v rámci EÚ. Išlo by o precedens, ktorý by mohol byť využitý aj počas nasledujúcich predsedníctiev Maďarska, Poľska a SR v EÚ. 
	K spochybňovaniu českého predsedníctva EÚ ešte pred jeho zahájením niektorými médiami M. Topolánek konštatoval, že francúzsky prezident N. Sarkozy mu prisľúbil podporu a poznamenal, že český zástupca sa počas predsedníctva ČR v EÚ môže zúčastňovať ako pozorovateľ na stretnutiach ministrov financií Euroskupiny na okraj zasadnutí Ecofinu. 

Rokovania vo formáte V4 + B3

Východné partnerstvo

	Poľský predseda vlády D. Tusk poďakoval krajinám V4 + B3 za podporu poľsko-švédskeho konceptu Východného partnerstva. V tejto súvislosti navrhol pouvažovať nad vytvorením funkcie koordinátora Východného partnerstva, ktorého úlohou by bolo okrem iného hodnotenie predkladaných projektov, či získavanie prostriedkov na projekty.   
Predseda vlády ČR informoval prítomných, že francúzsky prezident N. Sarkozy prisľúbil účasť na summite Východnej dimenzie Európskej susedskej politiky (ENP), ktorý sa uskutoční počas českého predsedníctva EÚ na jar 2009 vo formáte EÚ 27 + 6 (Ukrajina, Bielorusko, Moldavsko Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko). ČR má záujem na prehĺbení zóny voľného obchodu medzi EÚ a 6 krajinami východnej dimenzie ENP a uľahčení vízového režimu s nimi.  
	Maďarský predseda vlády informoval partnerov z V4 a B3, že začali prípravy Maďarska, Španielska a Belgicka na predsedníctvo v EÚ. Východná politika bude jednou z priorít maďarského predsedníctva EÚ.  

Bezpečnosť energetických dodávok
	S cieľom zaistenia bezpečnosti energetických dodávok litovský premiér informoval, že Litva spolu Lotyšskom, Estónskom a Poľskom vybuduje nové bloky jadrovej elektrárne Ignalina.   

Aktuálne zahraničnopolitické témy – Rusko, Ukrajina, Bielorusko, Gruzínsko
Poľská strana zaznamenala viacero signálov v rámci EÚ, podľa ktorých EÚ očakáva aktívny prístup krajín V4 a B3 pri formovaní vzťahov EÚ – RF a pri príprave stanoviska EÚ pred summitom EÚ – RF.    
	V otázke rusko-gruzínskeho konfliktu podľa D. Tuska by sa krajiny V4 a B3 mali snažiť ovplyvniť názor EÚ, aby táto trvala na splnení prísľubu RF stiahnuť vojenské jednotky na pozície pred konfliktom. Podľa českej strany EÚ sa nemôže tváriť, že sa nič nestalo. Je treba otvorene konštatovať, že RF nesplnila prísľub stiahnutia vojenských jednotiek z Gruzínska. ČR je znepokojená spôsobom, akým RF chránila svojich občanov v zahraničí v prípade Gruzínska a má obavy o podobné riešenia v iných zmrazených konfliktoch. Podľa litovskej strany by EÚ nemala uznať a tým legitimizovať to, čo sa stalo v Gruzínsku. EÚ by sa mala snažiť dohodnúť nové vzťahy s RF.   

Rôzne
Záverečný summit poľského predsedníctva V4 na úrovni predsedov vlád sa uskutoční dňa 4.6.2009 vo Varšave. Poľská strana plánuje na summit pozvať aj predsedov vlád krajín B3, Bulharska a Rumunska. Nakoľko summit sa bude konať v období, kedy si krajiny V4 budú pripomínať 20. výročie pádu železnej opony, uvažuje aj o pozvaní nemeckej kancelárky A. Merkelovej, ktorá, ešte ako občianka NDR, má svoju osobnú skúsenosť.   
Predsedovia vlád krajín V4 + B3 privítali zvolenie B. Obamu za prezidenta USA a vyjadrili presvedčenie, že jeho zvolenie prispeje k zlepšeniu vzťahov EÚ - USA a k dosiahnutiu riešenia v klimatických otázkach.

Tlačová konferencia

	Počas tlačovej konferencie sa predsedovia vlád krajín V4 + B3 vyjadrili  k dosiahnutým výsledkom z diskusie k jednotlivým témam. Bolo distribuované tlačové vyhlásenie zo stretnutia predsedov vlád krajín V4.  
	Otázky médií sa týkali najmä klimaticko-energetického balíčka, protiraketovej obrany USA v ČR a PR a k vyostreniu vzťahov SR-MR po futbalovom zápase v Dunajskej Strede.

Závery
•	V súvislosti s globálnou finančnou krízou sa krajiny V4 + B3 zhodli, že je v ich záujme udržať zdravú rovnováhu medzi európskym a národným monitoringom finančných inštitúcií. 

•	Návrh SR na zriadenie Vyšehradskej regionálnej investičnej banky na podporu rozsiahlych projektov napr. v oblasti energetiky stojí podľa poľského predsedníctva V4 za zváženie.

•	Slovenskej strane sa podarilo presadiť do spoločného vyhlásenia predsedov vlád krajín V4 zmienku o potrebe udržať zdravú rovnováhu medzi európskym a národným monitoringom finančných inštitúcií a návrh na zriadenie Vyšehradskej regionálnej investičnej banky.  

•	Poľský predseda vlády D. Tusk vyjadril obdiv a ocenil odvahu SR zaviesť spoločnú európsku menu od 1.1.2009.  

•	V otázke klimaticko-energetického balíčka chcú krajiny V4 + B3 brániť solidárne riešenie, chrániace klímu a neohrozujúce ich ekonomiky. 

•	Je v záujme krajín V4 + B3 zachovať referenčný dátum na posudzovanie úrovne emisií CO2 k roku 1990, tak ako to bolo dohodnuté na Európskej rade v roku 2007, a nie k roku 2005, ako sa to snaží zmeniť Európska komisia.

•	Krajiny V4 + B3 si budú vymieňať informácie o bilaterálnych návrhoch, ktoré budú vznikať v priebehu rokovaní o klimaticko-energetickom balíčku až do decembrového summitu EÚ.         
 
•	Poľsko-švédska iniciatíva Východného partnerstva by sa nepodarila bez výraznej podpory krajín V4 + B3, za čo poľská strana poďakovala partnerom.  

•	Krajiny V4 + B3 majú spoločný názor na rusko-gruzínsky konflikt. Zhodli sa na tom, že EÚ musí trvať na splnení prísľubu RF stiahnuť vojenské jednotky na pozície pred konfliktom. Nepodporujú izoláciu RF, s RF je potrebné viesť kritický dialóg.