Dôvodová správa

A.	Všeobecná časť

1. Zhodnotenie súčasného stavu zo spoločenskej, ekonomickej a právnej stránky.

V Slovenskej republike vzťah štátu k vede a technike a k činnostiam v tejto oblasti po legislatívnej stránke nebol komplexne upravený a opieral sa o zákon o rozpočtových pravidlách, zákon o verejnom obstarávaní tovarov, služieb a verejných prác, zákon o vysokých školách, zákon o Slovenskej akadémii vied, zákon o Agentúre na podporu vedy a techniky, zákon o štátnej pomoci a ďalších špecifických zákonov (daňový zákon, colný zákon a kompetenčný zákon). Z uvedeného dôvodu vláda Slovenskej republiky vo svojom Programovom vyhlásení v  časti veda a výskum, potvrdila kľúčové postavenie vedy a techniky pri realizácii zámerov hospodárskej a sociálnej politiky  štátu a deklarovala zámer kodifikovať postavenie vedy a techniky príslušnými legislatívnymi zmenami a koncepčne aj legislatívne upraviť riadenie vedy a postavenie jej hlavných zložiek. Na základe uznesenia vlády SR č. 694/2000 časť C.22 vypracoval podpredseda vlády SR pre ekonomiku ”Návrh koncepcie nových právnych foriem vzťahu medzi štátom a poskytovateľmi verejných služieb”, čím vytvoril priestor pre legislatívny vznik neziskového sektora výskumu a vývoja.

2. Dôvod zákonnej úpravy návrhu zákona o vede a technike.

	Potreba zákona o vede a technike v Slovenskej republike vychádza z prebiehajúcej reštrukturalizácie a transformácie ekonomiky na trhové ekonomické podmienky a čoraz potrebnejšie prepojenie výskumných a vývojových činností na medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu hlavne s krajinami Európskej únie.
	
V porovnaní s poznatkami zo zahraničia o komplexnom legislatívnom a inštitucionálnom usporiadaní vedy a techniky a formách štátnej podpory, navrhovaný zákon sa približuje systémom uplatňovaným vo vyspelých krajinách. Osobitný zákon upravujúci problematiku vedy a techniky má napr. Francúzsko, Švajčiarsko, Taliansko, Rakúsko, Česká republika a USA. Obvyklou právnou úpravou sú tiež zákony o vysokých školách, ktoré obsahujú samostatnú časť o výskume na vysokých školách so zakotvením princípu slobody bádania. V niektorých štátoch sú prijímané nižšie právne normy, ktoré upravujú organizáciu, financovanie, prípadne úlohy rôznych podporných orgánov štátu v oblasti vedy a techniky. Legislatívne usporiadanie systému vedy a techniky v jednotlivých európskych krajinách je dané historickým vývojom, zvyklostí a tradícií. V podobnom duchu, na základe ”Porovnávacej analýzy systému legislatívy pre vedu a techniku v SR, v niektorých krajinách OECD a v EÚ” ktorú vypracoval Prognostický ústav SAV a s prihliadnutím na vzťahy v Európskej únii, je pripravený aj tento návrh zákona.

Pri vypracovaní predkladaného návrhu sa vychádzalo zo schválenej Koncepcie štátnej vednej a technickej politiky, Nového modelu financovania vedy a techniky, Analýzy výskumu a vývoja na vysokých školách, organizáciách v pôsobnosti Slovenskej akadémie vied a rezortných výskumných ústavov od roku 1993, jej výsledkov a prínosov z uplatnenia v hospodárskej a spoločenskej praxi, vrátane štruktúry zdrojov použitých na ich financovanie a návrhov opatrení, smerujúcich k racionalizácii ich organizačného usporiadania a financovania, Zásad akreditácie, certifikácie a periodického hodnotenia organizácií a pracovísk výskumu a vývoja, Celoštátneho informačného systému vedecko výskumného potenciálu Slovenskej republiky, ako aj nového návrhu zákona o Slovenskej akadémii vied, návrhu zákona o vysokých školách, koncepcie rozvoja vysokých škôl v 21. storočí a Koncepcie nových právnych foriem vzťahu medzi štátom a poskytovateľmi verejných služieb.

3. Hospodársky a finančný dopad zavedenia právnej úpravy.

V návrhu zákona sú v zmysle nového modelu financovania vedy a techniky v SR (schválený uznesením vlády SR č.561/2000) uvedené nové skupiny úloh výskumu a vývoja, napr.  štátne programy výskumu a vývoja, štátne objednávky výskumu a vývoja, interné úlohy výskumu a vývoja, ostatné úlohy výskumu a vývoja, úlohy zbrojnej a bezpečnostnej povahy, projekty výskumu a vývoja predkladané tuzemskou právnickou osobou alebo fyzickou osobou, projekty výskumu a vývoja v rámci programov podporovaných agentúrou, úlohy výskumu a vývoja v rámci medzinárodných dohôd o vedecko-technickej spolupráci a návratná forma podpory uplatňovania výsledkov výskumu a vývoja v hospodárskej praxi. Administratívne zabezpečenie ich koordinácie, výberu a kontroly  bude vykonávané v rámci doterajších kapacít štátnej správy a nevyžiada si zvýšenie nákladov zo štátneho rozpočtu.

Navrhovaný zákon legislatívne upravuje úlohy, práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb voči Celoštátnemu  informačnému systému výskumného a vývojového potenciálu SR a nemá priamy vplyv na náklady, budovanie a prevádzku informačného systému.  Výdavky na budovanie a  prevádzku informačného systému vyplývajú z iných legislatívnych predpisov a úloh uložených vládou SR. Úlohu vybudovať Celoštátny informačný systém výskumného  a vývojového potenciálu SR uložila vláda SR v bode B.3. uznesenia č. 576/1997 a je budovaný v zmysle zákona NR SR č. 261/1995 Z.z. o štátnom informačnom systéme, ako súčasť štátneho informačného systému a zároveň ako súčasť  vládnej informačnej a dátovej siete GOVNET. Okrem iného slúži k racionalizácii výkonu štátnej správy v oblasti vedy a techniky, jej zjednodušeniu, skvalitneniu prípravy strednodobého výhľadu a návrhu štátneho rozpočtu za oblasť vedy a techniky.

	V súvislosti so zabezpečením periodického hodnotenia, akreditácie a certifikácie právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja a aktivít Ústrednej komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja, návrh zákona nebude mať dopad na štátny rozpočet. Pracovné sily, financovanie a organizačné zabezpečenie akreditácie, certifikácie a Ústrednej komisie bude zabezpečené účelovým vyčlenením finančných prostriedkov na činnosť sekretariátu, ako organizačného útvaru Ministerstva školstva SR.

Stanovisko Ministerstva financií SR k dopadom navrhovaného zákona na štátny rozpočet dostalo Ministerstvo školstva SR ako súčasť stanoviska z medzirezortného pripomienkového konania č. 796/2001 – KM zo dňa 23. 2. 2001 s nasledovným znením ”beriem na vedomie, že prijatie zákona si nevyžiada zvýšenie výdavkov zo štátneho rozpočtu”.

4. Ďalšie súvislosti navrhovaného zákona.

Navrhovaný zákon upravuje postavenie vedy a techniky v systéme organizácie spoločnosti a prisudzuje mu úlohu nástroja rozvoja hospodárstva a spoločnosti Slovenskej republiky. Ďalej upravuje úlohu štátu pri organizačnom usporiadaní jednotlivých sektorov výskumu a vývoja a pri podpore výskumu a vývoja. Vymedzuje vzájomnú pôsobnosť, práva a povinnosti ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky a právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja a ustanovuje základné pravidlá podpory výskumu a vývoja založené na novom subjekte, ”Agentúre na podporu vedy a techniky”. Osobitne je zakotvená prierezová koordinačná funkcia Ministerstva školstva Slovenskej republiky, vyplývajúca z jej kompetencií v oblasti vedy a techniky v zmysle kompetenčného zákona.

Predložený návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ako aj s inými zákonmi a právnymi predpismi v Slovenskej republike. Nie je v rozpore s medzinárodnými zmluvami a zohľadňuje súčasné trendy v podpore výskumu a vývoja vo svete a zabezpečuje základné predpoklady kompatibility s krajinami EÚ a OECD. V rámci práva Európskej únie sa problematiky návrhu zákona týkajú ustanovenia primárneho práva EÚ, a síce ide o články 87, 88 Zmluvy o Európskej únii upravujúcich podpory poskytované štátmi, a to v časti návrhu zákona obsahujúceho ustanovenia o podpore vedy a techniky. Ustanovenia týchto článkov ako aj pravidlá EÚ pre poskytovania štátnej pomoci na výskum a vývoj sú v súčasnosti už premietnuté v zákone o štátnej pomoci, ku ktorému návrh zákona, pokiaľ ide o podnikateľský sektor výskumu a vývoja, obsahuje delegovanú pôsobnosť. V oblasti sekundárneho práva EÚ nie je veda a technika upravená záväzne. Členské štáty EÚ majú svoje vlastné interné legislatívne nástroje na uplatňovanie štátnej politiky na podporu rozvoja vedy a techniky. Sekcia úradu vlády SR Inštitút pre aproximáciu práva súhlasí s konštatovaním predkladateľov v doložke a k predkladanému zákonu neuplatňuje žiadne pripomienky.

Vykonávacie všeobecne záväzné právne predpisy nie sú prílohou návrhu zákona o vede a technike, sú vypracované v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky a budú dopracované po schválení zákona o vede a technike v Národnej rade Slovenskej republiky.

Návrh zákona bol dňa 29. 3. 2001 prerokovaný v Rade vlády SR pre vedu a techniku a pripomienky z tohto rokovania sú v predkladanom návrhu zákona zapracované. Rada vlády SR pre vedu a techniku súhlasí s predložením návrhu zákona o vede a technike na rokovanie vlády SR. Závery Rady vlády SR pre vedu a techniku sú súčasťou predkladaného návrhu.

Návrh zákona bol dňa 30. 3. 2001 prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody SR a prijatý s pripomienkami. Na základe zapracovania pripomienok a dohody na pracovnej porade, RHSD SR na mimoriadnom plenárnom zasadnutí dňa 12. 4. 2001 zobrala návrh zákona na vedomie, súhlasí s predložením návrhu zákona o vede a technike na rokovanie vlády SR a považuje predkladaný návrh zákona za bezrozporný.

D o l o ž k a   z l u č i t e ľ n o s t i

návrhu zákona s právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona: Vláda Slovenskej republiky

2. Názov zákona: Zákon o vede a technike

3. 	V rámci práva Európskej únie nie je problematika návrhu zákona upravená.

4. 	Návrh zákona svojou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva     uvedené v čl.70 Európskej dohody o pridružení a svojou problematikou nepatrí medzi      priority odporúčané v Bielej knihe.

5. 	Vzhľadom na to, že problematika  návrhu  zákona  nie  je  osobitne  upravená  v práve Európskej  únie, neuvádza sa charakteristika žiadnej právnej normy Európskej únie.

6. 	Smernice a odporúčania  Európskej  únie predmetnú problematiku neupravujú, z tohto                                                  dôvodu nie je možné  vyjadriť  stupeň   kompatibility  s právom  Európskej  únie. 

B. Osobitná časť

K § 1

  Paragraf je súčasťou základných ustanovení zákona a vymedzuje predmet právnej úpravy navrhovaného zákona. Predmetom zákona sú práva, povinnosti a vzťahy medzi právnickými osobami a fyzickými osobami výskumu a vývoja a to najmä vzťah štátu  k vede a technike, pôsobnosť ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v oblasti vedy a techniky, úlohy sektorov výskumu a vývoja, pravidlá podpory vedy a techniky, príprava, výber a kontrola plnenia úloh výskumu a vývoja a štátnych programov výskumu a vývoja, informačné zabezpečenie vedy a techniky a systém periodického hodnotenia, akreditácie a certifikácie právnických osôb a fyzických osôb vykonávajúcich výskum a vývoj. Touto zákonnou úpravou sa sleduje dosiahnutie vyššej efektivity výskumu a vývoja porovnateľného so svetom, s cieľom prispieť k rozvoju ekonomiky, kultúry a spoločnosti Slovenskej republiky. Medzi základné princípy v navrhovanej právnej úprave patrí autonómnosť a sloboda vedeckého bádania.

K § 2

	V súčasnosti sa pri komunikácii na rôznych úrovniach používajú v rôznych významoch  pojmy v oblasti vedy, techniky, výskumu a vývoja. Preto je dôležité legislatívne stanoviť základné a niektoré odvodené pojmy z oblasti vedy a techniky, jednak z dôvodu jasnej a jednoznačnej interpretácie predkladaného návrhu zákona, ako aj pre ďalšiu komunikáciu v tejto sfére. Pri stanovení pojmov boli zosúladené a prispôsobené pojmy s príručkou OECD ”Frascati Manual”, vydanou pre potreby merania prostriedkov poskytnutých na výskum a vývoj s osvedčenými a zaužívanými pojmami v oblasti výskumu a vývoja SR a s pojmami v zákone o Agentúre na podporu vedy a techniky. 

K § 3

	Paragraf legislatívne zakotvuje základné skupiny odborov výskumu a vývoja. V súčasnosti v oblasti výskumu a vývoja Slovenskej republiky neexistuje zákonná norma odborov výskumu a vývoja, ktorá je dôležitá na členenie úloh výskumu a vývoja (všetkých kategórií), podľa zamerania ich cieľov. Navrhované odbory výskumu a vývoja vychádzajú z Frascati manuálu, ktorý stanovuje hlavné pravidlá pre potreby merania výskumu a vývoja podľa metodiky OECD. Uzákonenie odborov výskumu a vývoja zabezpečí v podmienkach Slovenskej republiky potrebný jednoznačný prístup k triedeniu cieľov úloh výskumu a vývoja  podľa odborov výskumu a vývoja. 
Splnomocňovacie ustanovenie nepredpokladá, aby vykonávací právny predpis vydaný na jeho základe mal nadobudnúť účinnosť spolu so zákonom.

K § 4 a 5

V týchto paragrafoch sú ustanovenia, ktoré charakterizujú sektorové členenie výskumu a vývoja, ktoré tvoria právnické osoby výskumu a vývoja a fyzické osoby výskumu a vývoja, ktorých hlavnou a prevažujúcou činnosťou je základný výskum, aplikovaný výskum, vývoj a vedecko-technické služby. Účelom paragrafov je aj právne zakotvenie základného kritéria pre rozlíšenie výskumu a vývoja od príbuzných činností. Príbuzné činnosti, vedecko-technické služby sú presne vymedzené a považujú sa za súčasť výskumu a vývoja len vtedy, ak sa vykonávajú výhradne v záujme riešených úloh výskumu a vývoja. Právnické osoby a fyzické osoby výskumu a vývoja sú začlené do štyroch sektorov výskumu a vývoja podľa metodiky OECD, používanej pre vykazovanie ukazovateľov výskumu a vývoja, prispôsobenej reálnemu stavu v Slovenskej republike. Toto členenie sa používa pri vykazovaní štatistických údajov za oblasť vedy a techniky už od roku 1994. Vymedzenie sektorov v navrhovanom zákone má význam nielen z hľadiska následného štatistického sledovania, ale aj z hľadiska stratégie tvorby zdrojov financovania výskumu a vývoja, kategorizácie, vecného porovnania a zoskupenia rovnocenných štruktúr právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja.

K § 6

Ústredným orgánom štátnej správy s prierezovými kompetenciami v oblasti rozvoja vedy a techniky je Ministerstvo školstva Slovenskej republiky. Potreba legislatívne upraviť prierezové kompetencie v oblasti vedy a techniky na úrovni ústredných orgánov vznikla v dôsledku problémov a interpretačných nedorozumení pri vypracúvaní a predkladaní závažných materiálov, ako aj pri koordinácií odvetvových ústredných orgánov štátnej správy v oblasti výskumu a vývoja a pri koordinácii  medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce. Tieto skutočnosti boli premietnuté do organizačnej štruktúry ministerstva školstva zriadením sekcie vedy a techniky, ktorá plní úlohy vyplývajúce z prierezových kompetencií ministerstva školstva vo vzťahu k odvetvovým ústredným orgánom štátnej správy v oblasti rozvoja výskumu a vývoja.
	Zdôrazňuje sa najmä prierezová a koordinačná funkcia ministerstva školstva v systéme sektorového členenia pri podpore rozvoja výskumu a vývoja tvorbou a realizáciou strategických cieľov prognózy rozvoja vedy a techniky, strednodobého výhľadu vecného a finančného zabezpečenia vedy a techniky, koncepcie  štátnej vednej a technickej politiky,  pri príprave návrhu celkových príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu na vedu a techniku, pri príprave nových úloh výskumu a vývoja v rámci štátnych programov výskumu a vývoja a ďalších kategórií účelového financovania zo štátneho rozpočtu, pri zabezpečovaní činností v rámci medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce a zodpovednosť za právne predpisy upravujúce oblasť vedy a techniky. Úlohy v oblasti vedy a techniky vyplývajúce z Európskej dohody o pridružení Slovenskej republiky k Európskemu spoločenstvu sú uvedené v Národnom programe pre prijatie Acquis communautaire (marec 2000) v kapitole 3.2 Inovácie, časť 3.2.3 Výskum a technologický rozvoj. Pri plnení hlavných úloh v oblasti tvorby všeobecne záväzných právnych predpisov a prierezovej, koordinačnej funkcii ministerstva školstva, sa vytvárajú podmienky aj na propagáciu a reprezentáciu slovenskej vedy, techniky, osobností a výrazná spolupráca s ostatnými zainteresovanými ústrednými orgánmi štátnej správy. V porovnaní so skúsenosťami z iných európskych krajín sa navrhovaný spôsob organizačného zabezpečenia vedy a techniky približuje týmto systémom. Paragraf definuje aj nové úlohy ministerstva v oblasti legislatívneho zabezpečenia a efektívneho využívania prístrojovej techniky v rámci sektorov výskumu a vývoja, nadobudnutých zo štátneho rozpočtu.

K § 7

Úlohy štátu v oblasti vedy a techniky, z hľadiska výkonnej moci plnia ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy SR a Slovenská akadémia vied v zmysle zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Účelom tohto praragrafu je ustanoviť úlohy odvetvových (rezortných) ústredných orgánov štátnej správy SR pri realizácii koncepcie štátnej vednej a technickej politiky v tých oblastiach, ktoré spadajú do ich kompetencií. Je tu vymedzená pôsobnosť ústredných orgánov ako správcov rozpočtových kapitol a zriaďovateľov právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja, zodpovených za príslušné odvetvové politky. Ministerstvo školstva vo vzťahu k právnickým osobám a fyzickým osobám výskumu a vývoja v rezorte ministerstva školstva vykonáva funkciu ústredného orgánu štátnej správy s odvetvovou pôsobnosťou. Vo vzťahu k sektoru vysokých škôl túto funkciu vykonáva sekcia vysokých škôl ministerstva školstva. Ochrana svojho výskumného a vývojového potenciálu ako základných zdrojov poznania patrí medzi základné úlohy každého vyspelého štátu a to najmä z hľadiska nezávislosti svojho ekonomického rastu. Z hľadiska dlhodobého rozvoja spoločnosti je  dôležité podporovať vedu a techniku ako jeho základný a podmieňujúci nástroj.
V tomto paragrafe sú legislatívne vymedzené úlohy ústredných orgánov k sektorovému členeniu v procese koordinácie činností výskumu a vývoja. Spoločným menovateľom pre všetky tieto úlohy štátu je vymedzenie kompetencií a vytváranie podmienok na podporu a využívanie výskumu a vývoja, ochranu výsledkov, motiváciu právnických osôb a fyzických osôb a vzájomne výhodnú medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu. Podmienky na motiváciu je vytvorenie takého finančného a spoločenského prostredia, aby sa právnickým osobám výskumu a vývoja a fyzickým osobám pôsobiacich vo vede a technike oplatilo nielen zúčastňovať sa výskumno-vývojových činností, ale dosahovať výsledky porovnateľné so svetovou úrovňou poznania. Pri plnení úloh výskumu a vývoja zákon ukladá povinnosť prípravy vecných návrhov štátnych objednávok a spoluprácu s ministerstvom školstvaR pri príprave návrhu štátnych programov výskumu a vývoja. V rámci prípravy návrhu štátneho rozpočtu paragraf stanovuje základnú schému postupu a úlohu ministerstva školstva v tomto procese. Špeciálne je upravený postup v oblasti vedecko-technického rozvoja špeciálnej techniky a výzbroje ozbrojených zložiek.               
Splnomocňovacie ustanovenie nepredpokladá, aby vykonávací právny predpis vydaný na jeho základe mal nadobudnúť účinnosť spolu so zákonom.

K § 8

V tomto paragrafe je definované základné postavenie a úlohy právnických osôb sektora vysokých škôl v systéme sektorového členenia výskumu a vývoja. Vysoké školy sú zriadené osobitným zákonom o vysokých školách. Normatívne ustanovenia sa týkajú len základného pôsobenia v oblasti výskumu a vývoja, prierezovej spolupráce a koordinácie z hľadiska definovaných činností a zodpovednosti za svoju činnosť v oblasti vedy a techniky. 

K § 9

	Paragraf definuje hlavné úlohy právnických osôb štátneho sektora výskumu a vývoja, ktorý je tvorený štátnymi rozpočtovými organizáciami a príspevkovými organizáciami zriadenými ústrednými orgánmi v oblasti výskumu a vývoja a Slovenskou akadémiou vied. Osobitné postavenie v rámci štátneho sektora výskumu a vývoja má Slovenská akadémia vied, ktorá je zriadená zákonom. Slovenská akdémia vied má autonómne postavenie, obdobne ako ostatní spravcovia rozpočtových kapitol. Paragraf ustanovuje jej základné povinnosti a úlohy v systéme sektorového členenia výskumu a vývoja.

K § 10

	Paragraf definuje hlavé úlohy právnických osôb a fyzických osôb podnikateľského sektora výskumu a vývoja a neziskového sektora výskumu a vývoja. Hlavným predmetom činnosti v oblasti výskumu a vývoja uvedených sektorov je vykonávať výskum a vývoj v záujme inovačného rozvoja a spolupracovať prostredníctvom svojich zástupcov s ústrednými orgánmi a ostatnými sektormi výskumu a vývoja. 

K § 11

	V paragrafe sa ustanovujú základné pravidlá podpory vedy a techniky, v ktorých sú zohľadnené meniace sa spoločenské a ekonomické podmienky, doteraz prijaté základné právne predpisy ( zákon o rozpočtových pravidlách, zákon o verejnom obstarávaní, zákon o štátnej pomoci zákon o Agentúre na podporu vedy a techniky a ďalšie) a poznatky zo zahraničia, s cieľom priblížiť sa k svetovým vývojovým trendom v tejto oblasti. 
Ide o dve základné formy podpory - priamu a nepriamu. Pri priamej podpore  zo štátneho rozpočtu ide o financovanie štátnych rozpočtových organizácií a poskytovanie príspevku štátnym príspevkovým organizáciám, poskytovanie dotácií neziskovým organizáciám, verejným inštitúciám (vysoké školy) a ostatným právnickým osobám a fyzickým osobám na výskum a vývoj prostredníctvom správcov rozpočtových kapitol. Ďalej je to financovanie štátnych programov, štátnych objednávok, interných úloh výskumu a vývoja, ostatných úloh financovaných z dotácií a úlohy zbrojnej a bezpečnostnej povahy. Do priamej podpory patrí ešte financovanie členstva SR v medzinárodných centrách, programoch výskumu a vývoja EÚ, podpora účasti právnických osôb a fyzických osôb v nich prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva zahraničných vecí SR a ministerstva školstva a prostredníctvom Agentúry na podporu vedy a techniky. Zákon o vede a technike v rámci účelového financovania umožňuje tiež formu návratného financovania podpory uplatňovania výsledkov výskumu a vývoja v hospodárskej praxi prostredníctvom Inovačného fondu, n.f. (neinvestičný fond), ktorý bol zriadený Ministerstvom hospodárstva SR.osobitným zákonom. Nepriama podpora vedy a techniky je sústava nástrojov (legislatívnych, metodických a organizačných), ktorými sa stimuluje hlavne zapájanie ďalších mimorozpočtových zdrojov do podpory vedy a techniky a aktívne využívanie výsledkov výskumu. V podstate ide o nástroje s finančným a ekonomickým dopadom (daňová, colná a úverová podpora, odpisové zvýhodnenie, účtovné postupy atď). Niektoré nepriame nástroje budú zabezpečované na základe ustanovení tohto zákona. Ostatné budú zabezpečované pri novelizácií resp. tvorbe nových zákonov a uplatnením príslušných  metodických a organizačných pravidiel. Konkretizácia návrhov na úpravu a doplnenie takejto sústavy nepriamych nástrojov je uvedená v návrhu nového modelu financovania vedy a techniky SR. 
Splnomocňovacie ustanovenie k neinvestičnému fondu, ktoré vydá ministerstvo financií v spolupráci s ministerstvom hospodárstva a ministerstvom školstva nepredpokladá, aby vykonávací právny predpis vydaný na jeho základe mal nadobudnúť účinnosť spolu so zákonom. 

K § 12

Paragraf splnomocňuje ministerstvo školstva k príprave súhrnného návrhu príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v oblasti vedy a techniky v spolupráci so správcami rozpočtových kapitol, ktorý potom predkladá ministerstvu financií. Východiskom na zostavenie návrhu je strednodobý výhľad, vypracovaný na základe prognózy rozvoja vedy a techniky na obdobie 10 až 20 rokov. Ďalej paragraf definuje strednodobý výhľad vecného a finančného zabezpečenia vedy a techniky na obdobie piatich rokov, stanovuje základné kritéria na poskytovanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu s výnimkou poskytovania štátnej pomoci podľa zákona o štátnej pomoci. Maximálne prípustnú výšku príspevku na výskum a vývoj v podnikateľskom sektore upravuje Zákon č. 231/1999 o štátnej pomoci. Paragraf ustanovuje tiež základné kritéria na poskytovanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu, kalkuláciu nákladov prác na riešenie úlohy výskumu a vývoja a výsledky periodického hodnotenia alebo osvedčenie o akreditácii laboratória, alebo certifikát systému kvality.
K § 13

Paragraf ustanovuje za jedno zo základných kritérií na poskytovanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu, kalkuláciu nákladov prác na riešenie úlohy výskumu a vývoja. Výpočet nákladov sa vykonáva podľa zákona č. 18/1996 o cenách a pozostáva z ekonomicky oprávnených nákladov obstarania a nákladov spracovania, ktoré sú vynaložené výlučne na riešenie úlohy výskumu a vývoja. Navrhované ďalšie percentuálne navýšenie pridelenia účelových prostriedkov štátneho rozpočtu na štátne programy vychádza z usmernenia EÚ 96/C 45/06 ”Rámec spoločenstva pre štátnu pomoc výskumu a vývoju”.
Splnomocňovacie ustanovenie o najvyššej účelovej odmene za splnenie cieľov riešenia úlohy výskumu a vývoja a najvyššie zahraničné cestovné náklady, bude súčasťou všeobecne záväzného predpisu podľa splnomocnenia v § 20 a nepredpokladá aby vykonávací právny predpis vydaný na jeho základe mal nadobudnúť účinnosť spolu so zákonom.

K § 14

Inštitucionálne financovanie štátneho sektora a  sektora vysokých škôl nie je považované za podporu, ako vyplýva z Rámcového obmedzenia štátnych príspevkov na výskum a vývoj v EÚ 96/C 45/5-16. Pri poskytovaní priamej  podpory vedy a techniky sa  vychádza zo ”Strednodobého výhľadu vecného zamerania  a finančného zabezpečenia vedy a techniky” schváleného vládou.  Strednodobý výhľad, ako záväzný východiskový podklad pre priamu podporu vedy a techniky umožní jednak zabezpečiť cieľovo-programový prístup k tvorbe a návrhu celkových príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu na príslušný rok, jednak zabezpečiť kontinuitu vecného zamerania výskumu a vývoja a plynulosť jeho financovania vo vzťahu k postupnému nárastu celkových výdavkov na vedu a techniku v Slovenskej republike. Záväzným východiskom na zabezpečenie inštitucionálneho financovania sektora vysokých škôl je výskumný zámer vypracovaný spravidla na tri roky ako súčasť strednodobého výhľadu a je záväzný na prípravu interných úloh výskumu a vývoja.

K § 15

Paragraf ustanovuje, že prípravu, výber a kontrolu plnenia úloh výskumu a vývoja v rámci poskytovania dotácií neziskovým organizáciám výskumu a vývoja, verejným inštitúciám v oblasti vzdelávania, výskumu a vývoja a právnickým osobám výskumu a vývoja a fyzickým osobám výskumu a vývoja ako aj účelové financovanie štátnych objednávok, interných úloh výskumu a vývoja, ostatných úloh výskumu a vývoja a úlohy zbrojnej povahy zabezpečuje správca rozpočtovej kapitoly, prostredníctvom ktorej boli finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu na riešenie úloh poskytnuté.

K § 16

V rámci účelového financovania právnických osôb a fyzických osôb prostredníctvom správcov rozpočtových kapitol ide o štátne objednávky. Návrhy na zaradenie financovania štátnych objednávok zo štátneho rozpočtu v súhrne navrhuje ministerstvo školstva v spolupráci s príslušnými správcami rozpočtových kapitol, ktorí štátne objednávky vypracovali. Schvaľuje ich vláda SR a o riešenie sa môžu uchádzať právnické osoby a fyzické osoby vo verejnej súťaži. Štátne objednávky výskumu a vývoja sú  úlohy výskumu a vývoja, ktoré riešia konkrétne odvetvové zámery v oblasti vedy a techniky vyplývajúce z odvetvových politík a sú v súlade s prioritami  koncepcie štátnej vednej a technickej politiky. Budú pripravované na základe námetov tém štátnych objednávok schválených v strednodobom výhľade vedy a techniky a ich riešenie bude zabezpečované a financované jednotlivými správcami rozpočtových kapitol. Paragraf limituje výšku finančných prostriedkov určených na štátne objednávky na 15% finančných prostriedkov vyčlenených v tomto roku v štátnom rozpočte na financovanie štátnych programov. Do tohto limitu sa nezapočitávajú finančné prostriedky na štátne objednávky založené do 31. 12. 2001, tzv. prechádzajúce úlohy Výskumu a vývoja.

K § 17

Prostredníctvom Agentúry na podporu vedy a techniky, zriadenej osobitným zákonom, sa budú financovať projekty výskumu a vývoja v rámci programov podporovaných agentúrou, projekty výskumu a vývoja predkladané tuzemskou právnickou osobou alebo fyzickou osobou a úlohy výskumu a vývoja v rámci medzinárodných dohôd o vedecko-technickej spolupráci SR.

K § 18

V paragrafe sa legislatívne upravuje jednotný postup ústredných orgánov (správcov rozpočtových kapitol) pri príprave štátnych programov výskumu a vývoja, výbere úloh výskumu a vývoja štátnych programov a kontrole plnenia štátnych programov výskumu a vývoja. Štátne programy výskumu a vývoja pripravuje rada štátneho programu na základe prierezových programových smerov výskumu a vývoja a tematických programových smerov výskumu a vývoja vládou SR schválenej koncepcie štátnej vednej a technickej politiky. Rady štátnych programov výskumu a vývoja si účelovo zriaďuje gestor, ako odborné poradné orgány zo zástupcov vecne príslušných ústredných orgánov, pomerným zastúpením odborníkov z príslušných odborov výskumu a vývoja podľa sektorového členenia a zástupcov odberateľskej sféry. Paragraf ustanovuje systém tvorby, financovanie, práva a povinnosti gestora (ministerstvo školstva), administratívnych garantov a odborných garantov štátnych programov výskumu a vývoja a administratívnych garantov a odborných garantov podprogramov štátnych programov výskumu a vývoja, hlavné poslanie rady štátneho programu a povinnosť výberu úloh výskumu a vývoja verejným obstarávaním. Na koordináciu činnosti rád štátnych programov a kontrolu plnenia ich cieľov si gestor štátnych programov zriaďuje poradný orgán ”Koordinačnú radu štátnych programov”. Štátne programy sú konkrétnym naplnením programových smerov vecného zamerania výskumu a vývoja uvedených v koncepcii štátnej vednej a technickej politiky a sú priamym nástrojom štátu na zabezpečenie riešenia jeho strategických, rozvojových požiadaviek medziodvetvového a interdisciplinárneho charakteru s celospoločenským významom. Návrhy na zaradenie štátnych programov na financovanie zo štátneho rozpočtu schvaľuje vláda SR. Účelové financovanie konkrétnych činností výskumu a vývoja bude realizované podľa zákona č. 303/1995 o rozpočtových pravidlách alebo prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva školstva otvorením limitov. § 6 odsek 1 písm. c) zákona č. 303/1995 sa rozširuje o rovnocenný titul “úloha výskumu a vývoja štátneho programu” vzhľadom na to, že má rovnaký charakter obstarávania v súlade so zákonom č. 263/1999 o verejnom obstarávaní.

K § 19

Paragraf určuje funkcie a predstaviteľov ústredných orgánov, Slovenskej akadémie vied, mimovládnych organizácií, občianskych združení a reprezentatívnych združení zamestnávateľov, ktorých vykonávatelia a reprezentanti po dobu výkonu funkcie tvoria členov koordinačnej rady štátnych programov výskumu a vývoja. Ďalšími členmi sú predsedovia rád štátnych programov s hlasom poradným a tajomník. Koordinačná rada je poradným orgánom gestora – ministerstva školstva a jej členov vymenúva minister školstva. Ukončenie členstva je podmienené pôsobením člena vo funkcii. Paragraf stanovuje tiež hlavné úlohy koordinačnej rady.

K § 20

Paragraf ustanovuje radu štátnych programov výskumu a vývoja a radu podprogramov  ako odborný poradný orgán gestora, t.j. ministerstva školstva. Paragraf ďalej ustanovuje presný mechanizmus kreovania členov, ich menovania a odvolávania a funkčné obdobie. Osobitne je upravený aj systém zániku členstva, náhrada výdavkov, voľba predsedu, vymenovanie tajomníka a hlavné úlohy rady štátnych programov. Paragraf stanovuje radu podprogramov na výber úloh výskumu a vývoja v rámci verejnej súťaže a oponentské komisie k priebežným a záverečným oponentúram a použitie odborných posudkov, ktoré vypracúvajú domáci alebo zahraniční odborníci. Medzi povinnosti členov rady patrí tiež dodržiavanie etického kódexu zamedzenie konfliktu záujmu.

K § 21

Splnomocňovacie ustanovenie o príprave úloh výskumu a vývoja, nákladoch na riešenie úlohy výskumu a vývoja, kontrole plnenia úloh, príprave a výbere štátnych programov a o zložení, hlavných úlohách a činnosti koordinačnej rady, rady štátneho programu a zásadách etického kódexu nepredpokladá, aby vykonávací právny predpis vydaný na jeho základe mal nadobudnúť účinnosť spolu so zákonom.

K § 22

Ustanovuje systém periodického hodnotenia právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja. Sprísňujúce sa požiadavky na zaručenie kvality dodávok a poskytovaných služieb sa rozširujú aj na právnické osoby a fyzické osoby výskumu a vývoja, ktoré vykonávajú náročné odborné, tvorivé a špecifické činnosti smerujúce do tvorby nových poznatkov, nových alebo inovovaných technológií, výrobkov a pod. Objektívne a vzájomne porovnateľné posúdenie spôsobilosti právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja na riešenie úloh výskumu a vývoja na požadovanej odbornej úrovni zabezpečuje, koordinuje a metodicky usmerňuje ministerstvo školstva v spolupráci s ústrednými orgánmi a SAV. Na zabezpečenie koordinácie a jednotného metodického zabezpečenia postupu periodického hodnotenia výskumu a vývoja si ministerstvo zriaďuje odborný poradný orgán, radu na periodické hodnotenie výskumu a vývoja. Hodnotiace komisie na periodické hodnotenie výskumu a vývoja, ktoré si podľa potreby zriaďujú ústredné orgány a SAV na základe oprávnenia ktoré vydá minister školstva SR, vykonávajú hodnotenie tých právnických osôb a fyzických osôb ktorých sú zriaďovateľmi, alebo spadajú do ich vecnej pôsobnosti. V sektore vzsokých škôl túto funkciu plní akreditačná komisia podľa zákona o vysokých školách. Periodické hodnotenie právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja štátneho sektora a sektora vysokých škôl je povinné na zabezpečenie ich inštitucionálneho financovania. Periodické hodnotenie právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja podnikateľského a neziskového sektora výskumu a vývoja sa vykonáva dobrovoľne na vlastnú žiadosť. Osvedčenie o periodickom hodnotení na základe odporúčania hodnotiacich komisii na periodické hodnotenie výskumu a vývoja vydávajú rezortní ministri, predsedovia ostatných ústredných orgánov a predseda SAV. 
Výsledky periodického hodnotenia, akreditácie a certifikácie sa zohľadňujú vo výberovom konaní na účelové financovanie úloh výskumu a vývoja zo štátneho rozpočtu. Právnické osoby a fyzické osoby výskumu a vývoja všetkých sektorov pri uchádzaní sa o účelové financovanie úloh výskumu a vývoja zo štátneho rozpočtu sú povinné preukázať sa osvedčením o vykonaní periodického hodnotenia alebo osvedčením o akreditácii alebo osvedčením o udelení certifikátu. Právnické osoby a fyzické osoby nevykonávajúce výskum a vývoj sa pri uchádzaní o účelové financovanie úloh výskumu a vývoja môžu preukázať, že pre ich riešenie majú zmluvne zabezpečenú právnickú alebo fyzickú osobu výskumu a vývoja, ktorá má platné osvedčenie o periodickom hodnotení, alebo osvedčenie o akreditácii, alebo osvedčenie o udelení certifikátu. Paragraf ustanovuje zriadenie, práva a povinnosti rady na periodické hodnotenie výskumu a vývoja a jej postavenie v systéme periodického hodnotenia výskumu a vývoja. Cieľom vytvorenia rady na periodické hodnotenie výskumu a vývoja je potreba koordinácie, zjednotenia metodiky a spôsobov hodnotenia právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja. Rada na periodické hodnotenie výskumu a vývoja je poradný a odborný orgán ministerstva školstva s právom odporúčať ministrovi školstva povoľovať alebo zamietať oprávnenie na činnosť rezortných hodnotiacich komisií a hodnotiacej komisie SAV a odporúčať vydávanie osvedčení o vykonaní periodického hodnotenia. Podrobnosti o pôsobnosti a činnosti rady na periodické hodnotenie výskumu a vývoja, ako aj podmienky jej pôsobenia a vzťah jej orgánov k ministerstvu školstva upraví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vypracuje ministerstvo školstva.
Splnomocňovacie ustanovenie o systéme periodického hodnotenia, právnických osôb výskumu a vývoja a fyzických osôb výskumu a vývoja nepredpokladá, aby vykonávací právny predpis vydaný na jeho základe mal nadobudnúť účinnosť spolu so zákonom.

K § 23

Akreditácia je posúdenie spôsobilosti laboratórií výskumu a vývoja na vykonávanie štandardných metód a zavádzanie nových platných metód merania a skúšania. Certifikácia je potvrdenie, že systém kvality je u právnických osôb a fyzických osôb zavedený v zhode s príslušnými normami. Akreditácia a cetrifikácia sa vykonáva podľa osobitného predpisu      § 22 až § 29 zákona č. 264/1999 o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody. 

K § 24

Paragraf ukladá povinnosti ministerstva školstva v oblasti informačného zabezpečenia výskumu a vývoja. Ustanovuje sa tiež povinnosť právnických osôb a fyzických osôb výskumu a vývoja poskytovať údaje do Celoštátneho informačného systému výskumno-vývojového potenciálu SR a právo zberať a zhromažďovať tieto údaje ministerstvom školstva. Celoštátny informačný systém sa používa na zjednotenie zberu a sprístupňovania údajov podľa osobitných predpisov. 
Splnomocňovacie ustanovenie o celoštátnom informačnom systéme výskumno vývojového potenciálu SR nepredpokladá, aby vykonávací právny predpis vydaný na jeho základe mal nadobudnúť účinnosť spolu so zákonom.

K § 25

	Paragraf obsahuje sankčný systém pokút v prípade nedodržania podmienok pri poskytovaní údajov. Táto časť je veľmi dôležitá, pretože neúplný systém je v podstate nepoužiteľný. Ochrana údajov v zmysle platných predpisov je zaručená.

K § 26

	Zákonom sa zrušujú niektoré ustanovenia o vymedzení pojmov v zákone o Agentúre na podporu vedy a techniky.

K § 27

	Navrhuje sa účinnosť dňom 1. februára 2002