Predkladacia    správa

Podnet: Materiál sa predkladá ako iniciatívny materiál v dôsledku potreby schválenia účasti delegácie Slovenskej republiky na 1. konferencia strán Štokholmského dohovoru o POPs, vládou Slovenskej republiky.

Potreba: Štokholmský dohovor o POPs (ďalej iba Dohovor), ktorý bol prijatý v máji 2001, nadobudol účinnosť dňa 17.mája 2004 a to aj pre Slovenskú republiku. Tento Dohovor definuje účely, pre ktoré je možná výroba, používanie, dovoz a vývoz zariadení a chemikálií  s obsahom POPs taxatívne uvedených v prílohách dohovoru. O iné spôsoby použitia je daná možnosť požiadať o zvláštnu výnimku, pričom typ výnimky je presne definovaný. Medzi medzinárodne dohodnuté najvýznamnejšie škodlivé POPs sú zaradené pesticídy, piemyselné chemikálie a tzv. vedľajšie produkty rôznych výrob. Ide o: Aldrin, Chlórdan, Chlórdecone, DDT, Dieldrin, Endrin, Heptachlór, Hexachlórbenzén, Mirex, Toxafén, Hexabromobifenyl, Dioxíny, Furány, Polycyklické aromatické uhľovodíky, HCH (hexachlócyklohexán - zmes izomérov z kategórie pesticidy) a PCB. 1. Konferencia   zmluvných strán Dohovoru sa pripravuje v nadväznosti na článok 19 Dohovoru na základe správy zo 7. zasadnutia Medzivládneho negociačného výboru pre implementáciu Dohovoru, súčasťou ktorej sú aj návrhy rôznych rozhodnutí, ktoré sú priebežne pripomienkované odborníkmi z dotknutých oblastí na pracovných poradách Európskej únie a ktorých konečné verzie budú schválené na tejto konferencii.

Stručný obsah: Konferencia strán je zvolaná výkonným riaditeľom Programu pre životné prostredie Organizácie Spojených národov v termíne podľa Dohovoru, t.j. najneskôr do jedného roka, odkedy tento Dohovor nadobudne platnosť a v budúcnosti sa konferencia strán bude uskutočňovať v intervaloch, určených touto konferenciou.
Konferencia strán na svojom prvom stretnutí konsenzom prijme rokovací poriadok a finančné pravidlá pre konferenciu ako aj pre jej podporné orgány, rovnako ako finančné opatrenia, potrebné pre výkon funkcie sekretariátu.
Konferencia ustanoví ako svoj podporný orgán Výbor pre posudzovanie perzistentných organických látok (tzv. Posudzovací POPs výbor). Členovia Posudzovacieho POPs výboru budú menovaní konferenciou, pričom členmi budú vládami nominovaní experti pre posudzovanie alebo riadenie chemických látok.
Očakávaný dopad: Účasť na konferencii nebude mať finančný, ekonomický, environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť.

Text: Perzistentné organické látky sú ťažko odbúrateľné organické znečisťujúce látky, pre ktoré je medzinárodne zaužívaná skratka POPs (Perzistentné Organické Polutanty). Ide o nízkoprchavé zlúčeniny vyznačujúce sa dlhou dobou prežitia v životnom prostredí, ktoré majú schopnosť intenzívne sa kumulovať v potravinovom reťazci. Do životného prostredia sa dostávajú najmä v dôsledku ľudskej činnosti, napr. pri používaní v  poľnohospodárstve alebo v  priemysle alebo v dôsledku neúmyselnej činnosti (napr. ako vedľajšie produkty pri rôznych výrobách) alebo v dôsledku havarijnej udalosti. Ak tieto látky uniknú do ovzdušia, nie je ich prakticky možné odtiaľ nijakou čistiacou operáciou odstrániť. Prenášajú sa tak na veľké vzdialenosti a tak prenikajú aj do oblastí, v ktorých sa nikdy nevyrábali a nepoužívali (napr. Arktída a Antarktída). 

Pretože prenos znečisťujúcich látok ovzduším nepozná pozemské hranice sú, za účelom chrániť životné prostredie pred týmito látkami, zabezpečované viaceré medzinárodné aktivity s cieľom realizácie konkrétnych opatrení na zníženie emisií POPs. Základom týchto aktivít je Dohovor o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov, ktorý bol prijatý v Ženeve v roku 1979 a tzv. Aarhuský protokol o POPs k tomuto dohovoru.

V máji 2001 bol prijatý tzv. Štokholmský dohovor o POPs, ktorý nadobudol účinnosť dňa 17.mája 2004 a ktorý definuje účely, pre ktoré je možná výroba, používanie, dovoz a vývoz zariadení a chemikálií  s obsahom POPs taxatívne uvedených v prílohe. 

Účasť delegácie Slovenskej republiky je žiadúca najmä z toho dôvodu, že dôsledkom výroby PCB v bývalom Chemko, n.p. Strážske na východnom Slovensku v okrese Michalovce, v období od roku 1959 do roku 1984, je aj vznik problému so zabezpečením správneho nakladania s odpadmi s obsahom PCB ako aj problém zabezpečenia dekontaminácie sedimentov s obsahom PCB z  vodných recipientov v dotknutej oblasti východného Slovenska.

Polychlórované bifenyly a polychlórované terfenyly (PCB/PCT) (tzv. ”PCB”) sú syntetické organické chemické látky patriace do skupiny chlórovaných uhľovodíkov.  Majú veľa užitočných chemických i fyzikálnych vlastností, ktoré viedli k  ich širokému použitiu. Medzi takéto vlastnosti patrí ohňovzdornosť, nízka elektrická vodivosť, vysoká odolnosť voči prestupu tepla, vysoký stupeň chemickej stability, odolnosť voči mnohým oxidom a iným chemickým látkam. 

PCB sú nerozpustné vo vode, ale veľmi ľahko rozpustné v  tukoch, uhľovodíkoch a v iných organických zlúčeninách. Tepelná a chemická stabilita, ktorá robí PCB takými využiteľnými v priemysle, má však za následok negatívne dopady na životné prostredie a zdravie človeka, pretože PCB sú transportované vzduchom, vodou a živými organizmami, pričom boli identifikované takmer vo všetkých zložkách životného prostredia. 

PCB sa používali v tzv. otvorených a uzavretých systémoch. Uzavreté systémy použitia PCB predstavujú chladiace kvapaliny v transformátoroch, dielektrické kvapaliny vo veľkých a malých kondenzátoroch, teplonosné médiá a ohňovzdorné a teplonosné antikorózne hydraulické kvapaliny v banských zariadeniach a vákuových pumpách. 

Medzi otvorené systémy použitia PCB  patria také aplikácie ako plastifikátory na báze PCB, bezuhlíkový kopírovací papier, mazadlá, tuše, impregnačné materiály, farby, lepidlá, vosky, aditíva do cementov, omietok a brúsnych materiálov, materiály na mazanie odlievacích foriem, materiály ako súčasť odlučovačov prachu, tesniace kvapaliny, inhibítory horenia, imerzné oleje a nosiče pesticídov.

	Z takejto širokej škály používania PCB v predchádzajúcom období vyplynula však aj tá negatívna skutočnosť, že PCB prispeli k vzniku aj tzv. starých ekologických záťaží t.j. území vykazujúcich ekologickú ujmu, t.j. stratu alebo oslabenie prirodzených funkcií ekosystémov ako dôsledok buď poškodenia zložiek ekosystémov alebo narušenia vnútorných väzieb a procesov v dôsledku ľudskej činnosti.

	Z predbežného programu konferencie vyplýva, že poznatky získané na takto zameranej konferencii prispejú k urýchleniu riešenia starej environmentálnej záťaže, ktorá je na Slovensku a tak aj k zlepšeniu globálneho životného prostredia.