Informácia o príprave a priebehu III. zasadnutia zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín.
________________________________________________________________________

Základné údaje 

Zmiešaná slovensko-maďarská komisia pre záležitosti menšín bola zriadená v zmysle Protokolu medzi ministerstvami zahraničných vecí SR a MR zo dňa 24. novembra 1998 ako jeden z jedenástich orgánov slúžiacich napomáhaniu plnenia Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou z roku 1995.

ustanovujúce zasadnutie:

Ustanovujúce zasadnutie zmiešanej komisie sa uskutočnilo  dňa 8. februára 1999 v Budapešti. Na tomto zasadnutí komisie bolo okrem zápisnice z ustanovujúceho zasadnutia komisie prerokované a schválené Memorandum k 1. zasadnutiu zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín. 

Dňa 28. apríla 1999 schválila vláda SR uznesenie č. 321/99 k správe o ustanovujúcom zasadnutí zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín a štatút slovenskej časti komisie. Do predmetného uznesenia boli zapracované všetky odporúčania z prvého zasadnutia komisie adresované vláde SR a jednotlivým členom vlády bolo uložené vykonať opatrenia na ich realizáciu. 
	
Vláda SR súčasne zobrala na vedomie Správu o ustanovujúcom zasadnutí zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín. 
	
II. zasadnutie:

Dňa 29. septembra 1999 sa v Bratislave uskutočnilo druhé zasadnutie zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín. Na uvedenom zasadnutí bolo okrem zápisnice prijaté aj vyhodnotenie plnenia odporúčaní z ustanovujúceho zasadnutia a ďalších 13 odporúčaní.

Dňa 9. februára 2000 schválila vláda SR uznesenie č. 79/2000 k správe o druhom zasadnutí zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín. Do predmetného uznesenia boli zapracované všetky odporúčania z druhého zasadnutia komisie adresované vláde SR (okrem odporúčaní č. 4 a 11) a jednotlivým členom vlády bolo uložené vykonať opatrenia na ich realizáciu. 

príprava III. zasadnutia:

Dňa 23. februára 2000 schválila vláda SR uznesením č. 103/2000 zmenu predsedu slovenskej časti zmiešanej komisie pre záležitosti menšín a vymenovala do funkcie predsedu slovenskej časti štátneho tajomníka Ministerstva zahraničných vecí SR Jaroslava Chleba.

Túto skutočnosť MZV SR oznámilo  dňa 10. marca 2000 listom ministra zahraničných vecí SR ministrovi zahraničných vecí MR.

Dňa  14. júla 2000, 16. novembra 2000 a 28. februára 2001 sa uskutočnili na Ministerstve zahraničných vecí SR rokovania slovenskej časti  zmiešanej slovensko-maďarskej komisie  pre záležitosti menšín, ktoré viedol predseda slovenskej časti uvedenej  komisie štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR Jaroslav Chlebo. Predmetom rokovaní  bola príprava a posúdenie námetov a odporúčaní, ktoré by mali byť prerokované na III. spoločnom zasadnutí, prerokovanie aktuálneho stavu plnenia odporúčaní prijatých na predchádzajúcich zasadnutiach, ako i viaceré opatrenia cielené na zefektívnenie činnosti komisie.

Dňa 20. decembra 2000 sa v Gyori uskutočnilo pracovné rokovanie spolupredsedov  zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín, štátnych tajomníkov Ministerstva zahraničných vecí SR Jaroslava Chleba a Ministerstva zahraničných vecí MR Zsolta Németha. 

Dňa 17. januára 2001 sa v Budapešti uskutočnilo pracovné rokovanie podpredsedov zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín, štátneho tajomníka Ministerstva školstva SR Lászla Szigetiho a predsedu Úradu pre zahraničných Maďarov Tibora Szabóa a tajomníkov komisie.

V procese prípravy III. zasadnutia zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín uskutočnil predseda slovenskej časti komisie, štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR Jaroslav Chlebo viacero stretnutí s predstaviteľmi slovenskej národnostnej menšiny v Maďarsku, predovšetkým s reprezentáciou Celoštátnej slovenskej samosprávy v MR, predstaviteľmi Zväzu Slovákov v MR a predstaviteľmi menšinovej samosprávy v Békešskej Čabe. Predmetom týchto rokovaní boli predovšetkým aktuálne požiadavky slovenskej národnostnej menšiny v MR, prerokovanie zásadných otázok ďalšieho rozvoja Slovákov v MR a identifikácia problémových okruhov, ktoré boli následne tlmočené maďarskej časti zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín.

Príprava III. zasadnutia zmiešanej slovensko-maďarskej komisie spočívala aj v zosúladení návrhov zápisníc a nových odporúčaní, ktoré boli predložené oboma stranami. Pôvodný maďarský návrh zápisnice a odporúčaní bol zo strany slovenskej časti komisie pripomienkovaný, podstatne spresnený a rozšírený o nové odporúčania. Maďarská strana do podstatnej miery zotrvávala na svojom pôvodnom, značne jednostranne orientovanom návrhu zápisnice. Na základe pracovných rokovaní a prostredníctvom výmeny listov štátnych tajomníkov Jaroslava Chleba a Zsolta Németha strany postupne dospeli k určitému kompromisnému zneniu zápisnice a odporúčaní, ktoré boli ďalej spresnené počas samotného III. zasadnutia zmiešanej slovensko-maďarskej komisie.

Maďarská strana kládla dôraz na predovšetkým na otázky, ktoré bezprostredne vecne nesúviseli s problematikou postavenia národnostných menšín, napr. problematiku reformy verejnej správy, novely preambuly Ústavy SR, majetkového odškodnenia Reformovanej kresťanskej cirkvi v SR, výstavby dopravnej, predovšetkým cestnej a železničnej infraštruktúry a hraničných priechodov. Maďarská strana časť nových návrhov formulovala značne všeobecne a nepresne v dôsledku čoho dochádzalo k časovému predĺženiu rokovaní.

Na základe stanovísk vecne príslušných rezortov, ktoré boli zastúpené na rokovaní slovenskej časti zmiešanej slovensko-maďarskej komisie Ministerstvo zahraničných vecí SR prepracovalo návrhy nových odporúčaní, vyčlenilo odporúčania, ktoré bezprostredne nesúviseli s menšinovou problematikou a v priebehu III. zasadnutia boli dohodnuté konečné znenia jednotlivých odporúčaní. Nové odporúčania, ktoré boli oboma stranami rozdielne interpretované sú v konečnom znení zápisnice formulované vo všeobecnej podobe a zároveň nemajú záväznú, ale predovšetkým odporúčaciu povahu.

Ministerstvo zahraničných vecí SR zároveň spracovalo a odovzdalo maďarskej strane prehľad konkrétnych opatrení, ktoré boli zamerané  na plnenie odporúčaní z predchádzajúcich stretnutí a vyhodnotilo ich realizáciu. Zároveň navrhlo maďarskej strane presunúť časť odporúčaní z I. a II. zasadnutia komisie do agendy vecne príslušných zmiešaných komsií, ktoré sa nimi budú ďalej zaoberať.

Na druhom zasadnutí slovenskej časti zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín (Ministerstvo zahraničných vecí SR, 16. novembra 2000) bolo na základe dohody prítomných členov určené zloženie užšej delegácie, ktorá sa mala zúčastniť na rokovaní s maďarskou stranou. Prítomní sa dohodli, že v užšej delegácií bude jeden zástupca za každý  rezort (Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo školstva SR), predstaviteľ maďarskej národnostnej menšiny v SR, splnomocnenec vlády SR pre zahraničných Slovákov a tajomník slovenskej časti komisie.

Ministerstvo zahraničných vecí SR zároveň opakovane iniciatívne ubezpečovalo maďarskú stranu, že je pripravené viesť rokovania na III. zasadnutí komisie a vyzývalo na jeho uskutočnenie, maďarská strana však ako organizátor stretnutia pripravila III. zasadnutie až po 19 mesiacoch od predchádzajúceho spoločného stretnutia zorganizovaného v septembri 1999 v Bratislave.

III. zasadnutie:

Dňa 30. marca 2001 sa v Budapešti (v budove Ministerstva zahraničných vecí MR) uskutočnilo III. zasadnutie zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín. Za slovenskú stranu sa na uvedenom zasadnutí zúčastnil predseda slovenskej časti komisie, štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí SR Jaroslav Chlebo, ďalšími členmi delegácie boli štátny tajomník Ministerstva školstva SR László Szigeti (podpredseda slovenskej časti komisie), poslanec Národnej rady SR Árpád Duka-Zólyomi, generálny riaditeľ Sekcie kultúrneho dedičstva Ministerstva kultúry SR Peter Maráky a referent Ministerstva zahraničných vecí SR M. Lisánsky (tajomník slovenskej časti komisie). Za veľvyslanectvo SR v Budapešti bol prítomný Karol Wlachovský. Početnú maďarskú delegáciu viedol predseda maďarskej časti komisie, štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí MR Zsolt Németh.

Predmetom rokovania III. zasadnutia zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín bolo vyhodnotenie odporúčaní prijatých na I. a II. zasadnutí komisie, prerokovanie aktuálnych otázok v menšinovej oblasti a prijatie nových odporúčaní. V rámci vyhodnotenia predchádzajúcich odporúčaní sa obe strany zhodli na deviatich odporúčaniach (z 28), ktoré považujú za splnené. Zároveň detailne posúdili stav plnenia ostatných odporúčaní a vyjadrili záujem na ich efektívnom naplnení. Z predchádzajúcich odporúčaní maďarská strana osobitne zdôraznila potrebu zriadiť generálny konzulát Slovenskej republiky v Békešskej Čabe. Z hľadiska nových odporúčaní bolo na III. zasadnutí prijatých 12 nových návrhov (7 pre slovenskú stranu, 3 pre maďarskú stranu a dva spoločné návrhy). 

Maďarská strana sa počas rokovania zamerala najmä na všeobecné otázky menšinových vzťahov a týmto spôsobom formulovala aj odporúčania, ktoré majú značne všeobecný charakter. Dôraz bol kladený na otázky reformy verejnej správy, majetkoprávneho vysporiadania Reformovanej kresťanskej cirkvi a financovania menšín v SR. Z hľadiska finančných nárokov a podpory konkrétnych projektov sa maďarská strana sústredila na podporu Kolégia Jána Selyeho v Komárne, rekonštrukciu divadla Thália v Košiciach a zriadenie národnostného oddelenia pri Národnom osvetovom centre v Bratislave.

Slovenská strana sa zamerala predovšetkým na oblasť podpory vzdelávania (osobitne školy v Slovenskom Komlóši a Sarvaši), mediálnu oblasť (podporu slovenských vysielaní vo verejnoprávnych médiách v MR) a oblasť náboženských obradov a postavenia cirkvi v MR. Zároveň konštatovala potrebu zintenzívniť materiálnu a finančnú podporu pre slovenskú národnostnú menšinu v MR zo strany vlády MR a zároveň požiadavku zvýšiť počet príslušníkov slovenskej národnostnej menšiny v orgánoch štátnej a verejnej správy MR.

Predložený materiál zároveň obsahuje prehľad nových odporúčaní z III. zasadnutia zmiešanej slovensko-maďarskej komisie, ktoré sú adresované slovenskej, resp. maďarskej strane a obidvom stranám spoločne. Uvedené odporúčania boli prediskutované so zástupcami vecne príslušných rezortov (Ministerstva kultúry SR, Ministerstva školstva SR, Úradu vlády SR), splnomocnencom vlády SR pre zahraničných Slovákov a predstaviteľmi slovenskej národnostnej menšiny v MR a maďarskej národnostnej menšiny v SR,  ktorí v procese prípravy III. zasadnutia s ich znením vyjadrili súhlas.

V tejto súvislisti sa v procese prípravy III. zasadnutia a počas samotných rokovaní ako najkomplikovanejšie javili prvé tri odporúčania pre slovenskú stranu, týkajúce sa reformy verejnej správy, majetkoprávnych nárokov Reformovanej kresťanskej cirkvi a financovania menšinových a mimovládnych organizácií. Odporúčania týkajúce sa uvedených tém sú v konečnom znení zápisnice formulované vo všeobecnej podobe a zároveň nemajú záväznú, ale predovšetkým odporúčaciu povahu. 

V súvislosti s prvým odporúčaním pre slovenskú stranu “brať do úvahy počas vytvárania nových územných celkov pri príprave reformy verejnej správy ustanovenia týchto medzinárodných dokumentov: Základná  zmluva medzi SR a MR z roku 1995, Rámcový dohovor Rady Európy o ochrane národnostných menšín, rozhodnutie Rady Európy o prijatí Slovenskej republiky  za jej člena” je potrebné konštatovať, že Slovenská republika a jej najvyššie orgány plne rešpektujú všetky medzinárodné zmluvy, ktoré boli podpísané a ratifikované Slovenskou republikou.

Druhé odporúčanie adresované slovenskej strane “v rámci vysporiadania vzťahov medzi štátom a cirkvami bude vláda SR pokračovať v rokovaniach aj s Reformovanou kresťanskou cirkvou na Slovensku” sa týka predovšetkým majetkových nárokov Reformovanej kresťanskej cirkvi. V prípade Reformovanej kresťanskej cirkvi podľa údajov Ministerstva kultúry SR uplatnilo reštitučný nárok celkovo 272 cirkevných zborov, z toho 83 cirkevných zborov reštituovalo majetok úplne a 189 cirkevných zborov čiastočne. V tejto súvislosti MK SR uvádza, že vymáhanie reštitučných nárokov bolo zo strany Reformovanej kresťanskej cirkvi velmi nedôsledné, vyskytli sa prípady, že príslušné cirkevné zbory svoj reštitučný nárok vôbec neuplatnili, resp. ho uplatnili po uplynutí prekluzívnych lehôt v zmysle zákona č. 282/1993 Z.z. o zmiernení niektorých majetkových krívd spôsobených  cirkvám a náboženským spoločnostiam v znení neskorších predpisov. Zároveň sa podľa informácií MK SR na časť majetkových nárokov Reformovanej kresťanskej cirkvi vzťahujú aj ustanovenia nariadenia Slovenskej národnej rady č. 104/1945 z 23. augusta 1945 o konfiškovaní  a urýchlenom rozdelení pôdohospodárskeho majetku Nemcov, Maďarov, ako aj zradcov a nepriateľov slovenského národa a v dôsledku toho nie je možné si uplatniť reštitučný nárok.

V súvislosti s tretím odporúčaním pre slovenskú stranu “je potrebné vytvoriť finančné zdroje pre mimovládne organizácie, ktoré poskytujú príslušníkom maďarskej menšiny v SR sociálne, vzdelávacie a kultúrne služby” je možné konštatovať, že financovanie aktivít národnostných menšín v SR je realizované prostredníctvom viacerých zdrojov. Sú to predovšetkým ústredné orgány štátnej správy (najmä Ministerstvo školstva, Ministerstvo kultúry, Úrad vlády SR), orgány miestnej štátnej správy (okresné a krajské úrady), štátne účelové fondy, územná samospráva, inštitúcie III. sektora (nadácie, neinvestičné fondy, združenia). V súčasnosti je financovanie prísne založené na princípe rovnosti a transparentnosti, v zmysle ktorého sú posudzované jednotlivé konkrétne projekty výlučne z hľadiska kvality a účelnosti.

Rozbor nových odporúčaní z III. zasadnutia slovensko - maďarskej zmiešanej komisie pre záležitosti menšín.

1.  Všeobecné otázky

1.1.	Pre slovenskú stranu: brať do úvahy počas vytvárania nových územných  celkov pri príprave reformy verejnej správy ustanovenia týchto medzinárodných dokumentov: Základná  zmluva medzi SR a MR z roku 1995, Rámcový dohovor Rady Európy o ochrane národnostných menšín, rozhodnutie Rady Európy o prijatí Slovenskej republiky  za jej člena.

v kompetencii: Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, podpredseda vlády 		SR pre ľudské práva, menšiny a regionálny rozvoj

1.2	Pre slovenskú stranu: v rámci vysporiadania vzťahov medzi štátom a cirkvami bude vláda SR pokračovať v rokovaniach aj s Reformovanou kresťanskou cirkvou na Slovensku. 

v kompetencii: Ministerstvo kultúry SR, podpredseda vlády SR pre ľudské práva, menšiny a 		regionálny rozvoj

1.3 Pre slovenskú stranu: je potrebné vytvoriť finančné zdroje pre mimovládne organizácie, ktoré poskytujú príslušníkom maďarskej menšiny v SR sociálne, vzdelávacie a kultúrne služby.

v kompetencii: Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo financií SR, 		podpredseda vlády SR pre ľudské práva, menšiny a regionálny rozvoj

2.     Školstvo, vzdelávanie, otázky kultúrne a  cirkevné

2.1 pre slovenskú stranu: zabezpečiť možnosť potrebnej podpory  pre Inštitúciu verejného vzdelávania - Kolégium Jána Selyeho v Komárne.

v kompetencii: Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo financií SR

2.2  pre slovenskú stranu: vytvoriť pre maďarskú národnostnú menšinu v SR podmienky pre činnosť osvetoveho metodického centra v minulosti financovaného štátom, resp. národnostného oddelenia pri Národnom osvetovom centre v Bratislave.

v kompetencii: Ministerstvo kultúry SR

2.4  pre slovenskú stranu: podporovať kontinuálne vzdelávanie v SR v oblasti osvety pre odborníkov slovenskej národnosti z MR, resp. vysielanie osvetových pracovníkov pre potreby Regionálnych kultúrnych centier Slovákov v MR.

v kompetencii: Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo školstva SR

2.5 pre obidve strany: na základe spoločných projektov zabezpečiť rekonštrukciu sochy Sándora Petőfiho v Bratislave a osadenie pamätnej tabule Jána Kollára v Budapešti a ich umiestnenie na dôstojnom mieste.

v kompetencii: Ministerstvo kultúry SR

2.6 pre slovenskú stranu: zabezpečiť príspevok zo štátneho rozpočtu na rekonštrukciu divadla Thália v Košiciach. 

v kompetencii: Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo financií SR, Krajský úrad Košice

2.8. pre obidve strany: spoločným úsilím vytvoriť podmienky na zabezpečenie vykonávania náboženských obradov pre slovenskú národnostnú menšinu v slovenčine a zabezpečiť prípravu duchovných pre slovenskú národnostnú menšinu, žijúcu v Maďarskej republike.

v kompetencii: Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo zahraničných 		 vecí SR, podpredseda vlády SR pre ľudské práva, menšiny a regionálny rozvoj

Prehľad nových odporúčaní z III. zasadnutia adresovaných maďarskej strane:

•	zabezpečiť potrebné finančné a prevádzkové podmienky činnosti menšinovej samosprávy slovenskej národnostnej menšiny v MR a ďalej posilniť účasť príslušníkov slovenskej národnostnej menšiny v miestnych a regionálnych orgánoch štátnej a verejnej správy. 

•		zabezpečiť vhodné finančné, materiálne a odborné podmienky pre efektívnu činnosť škôl s vyučovacím jazykom slovenským v Maďarsku a vydanie učebníc a učebných pomôcok.  Uvedené odporúčanie sa bude realizovať s osobitným zreteľom na činnosť základnej a materskej školy s vyučovacím jazykom slovenským a žiackeho domova v Sarvaši a základnej školy s vyučovacím jazykom slovenským v  Slovenskom Komlóši.

•		vhodne upraviť vysielacie časy, resp. zabezpečiť celoplošné pokrytie (úpravou vysielacích frekvencií) slovenských vysielaní vo verejnoprávnej Maďarskej televízii a rozhlase, zabezpečiť zlepšenie podmienok činnosti slovenských redakcií.