Informácia o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy
ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Jána Kubiša 
v Holandskom kráľovstve v dňoch 13. a 14. septembra 2007

	V dňoch 13. a 14. septembra 2007 uskutočnil minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš návštevu Holandského kráľovstva (NL). Návšteva sa uskutočnila na pozvanie holandského ministra zahraničných vecí Maxime Verhagena. Ako potvrdenie vysokej úrovne slovensko-holandských vzťahov prijala J. Kubiša na audiencii vo svojej súkromnej rezidencii holandská kráľovná Beatrix a neformálne sa stretol aj s predsedom vlády NL Janom Peterom Balkenendem. 
	Okrem rezortného partnera rokoval J. Kubiš s ministrom MZV NL pre európske záležitosti Fransom Timmermansom, predsedom parlamentného výboru pre európske záležitosti Harmom-Evertom Waalkensom, ako aj s ďalšími členmi holandského parlamentu a stretol sa s vysokými predstaviteľmi Ministerstva obrany NL a Ozbrojených síl NL. Predmetom rozhovorov bol rozvoj vzájomných vzťahov, spolupráca SR a Holandska na pôde medzinárodných organizácií a výmena názorov na aktuálne medzinárodnopolitické otázky. 
	Súčasťou programu bolo aj stretnutie ministra zahraničných vecí SR s vrcholnými predstaviteľmi medzinárodných organizácií so sídlom v Haagu –  novým vysokým komisárom Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) pre otázky národnostných menším Knutom Vollebaekom, generálnym riaditeľom Organizácie pre zákaz chemických zbraní (OPCW) Rogeliom Pfirterom a sudcom Medzinárodného súdneho dvora Petrom Tomkom. Na záver návštevy sa na ZÚ Haag uskutočnilo stretnutie J. Kubiša s holandskými novinármi.	

Informácia:

	Bilaterálna spolupráca. Minister zahraničných vecí SR J. Kubiš pri rozhovoroch s predstaviteľmi NL vysoko hodnotil návštevu holandskej kráľovnej v SR, ktorá sa uskutočnila v máji 2007 a stala sa silným impulzom pre ďalší rozvoj slovensko-holandskej spolupráce. Vyzdvihol, že holandská panovníčka zanechala v SR veľmi dobrý dojem a získala si sympatie slovenskej verejnosti. Ako veľmi úspešnú hodnotí návštevu kráľovnej Beatrix v SR aj holandská strana.
	J. Kubiš potvrdil, že SR si želá upevňovanie stykov medzi  predstaviteľmi oboch krajín a vyjadril presvedčenie, že v krátkej budúcnosti sa v slovensko-holandskej relácii podarí uskutočniť ďalšie vrcholové návštevy.  Vyzdvihol NL ako významného obchodného partnera a najväčšieho zahraničného investora v SR. Poukázal na to, že záujem SR o ekonomickú spoluprácu a zahraničné investície má trvalý charakter, čo osobitne platí o oblasti malého a stredného podnikania. Napomôcť ďalšie prehĺbenie obchodnej a hospodárskej spolupráce oboch krajín by mohla aj holandská ekonomická misia na najvyššej úrovni, ktorej vyslanie do SR sa plánuje na prvý štvrťrok 2008.

	Aktuálne otázky medzinárodného diania. Počas rokovania J. Kubiša s ministrom ZV NL Maxime Verhagenom obaja partneri nadviazali na diskusiu, ktorá sa uskutočnila v rámci neformálneho stretnutia ministrov zahraničných vecí EÚ v portugalskom Viana do Castelo, pričom najviac pozornosti venovali problematike Kosova. M. Verhagen vyjadril obavy, že neúspech rokovaní medzi Belehradom a Prištinou vo Viedni by mohol mať nepriaznivý dopad na jednotu EÚ v tejto otázke. J. Kubiš podčiarkol, že SR považuje jednotu EÚ za veľmi dôležitú a poukázal na to, že rokovania medzi kosovskou a srbskou stranou budú pokračovať aj na okraj 62. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (OSN). Podľa názoru SR by správa Trojky (EÚ, USA a Rusko) o výsledku rokovaní (po 10.12.2007) mala byť prediskutovaná v Bezpečnostnej rade OSN.
Obaja partneri diskutovali aj o alternatívnych scenároch vývoja po 10. decembri 2007, ako aj o plánovanej misii EÚ (v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, ESDP) pre Kosovo, ktorá má v rozšírenom formáte prevziať úlohy misie OSN (UNMIK-u) a stať sa najväčšou civilnou misiou EÚ. Ministri zahraničných vecí SR a NL sa zhodli na tom, že je potrebné misii dať pevný právny rámec a presne definovať jej obsah. J. Kubiš potvrdil záujem SR o čo najskoršie rozhodnutie EÚ o konštituovaní a vyslaní tejto misie.
	M. Verhagen tiež precizoval svoj výrok o možnosti rozdelenia Kosova, ktorý vyslovil počas nedávnej návštevy Belehradu. Upresnil, že nehovoril o potrebe delenia územia, ale o potrebe hľadania kreatívnych riešení, pričom prijateľné sú všetky riešenia, na ktorých sa obe strany dohodnú. J. Kubiš aj zdôraznil nutnosť hľadať dohodu oboch strán a tiež, že v každom prípade pôjde o riešenie sui generis.  
	M. Verhagen informoval J. Kubiša o aktivitách Holandska v rámci misie ISAF v Afganistane. Mandát holandských jednotiek pôsobiacich v počte zhruba 1600 mužov v provincii Uruzgan sa skončí v auguste 2008 a NATO požiadalo NL, aby zostalo v Afganistane aj po tomto dátume. Hoci vnútropolitická diskusia o tejto otázke v NL ešte nie je ukončená, jedným z možných riešení je redukcia počtu holandských vojakov a vojenská spolupráca v Uruzgane s ďalšími dvoma či troma krajinami. Týmto krajinám je NL pripravené dať k dispozícii svoje obranné kapacity a inštitucionálne zabezpečenie. V tejto súvislosti M. Verhagen ocenil profesionalitu príslušníkov Ozbrojených síl SR pôsobiacich v Afganistane.
	J. Kubiš potvrdil, že misia ISAF je jednou z prioritných operácií Ozbrojených síl SR a premiestnením ženijnej jednotky z relatívne bezpečného Kábulu do Kandaháru dala SR jednoznačne najavo, že ako členská krajina NATO je pripravená plniť svoje záväzky vo vzťahu k medzinárodnej bezpečnosti. V SR sa politická diskusia o ďalšom pôsobení slovenských vojakov v Afganistane ešte nezačala, prebieha však diskusia o slovensko-holandskej spolupráci na expertnej úrovni v podobe zapojenia jednotlivcov do holandských provinčných a rekonštrukčných tímov, či získavania skúseností v holandských operačných výcvikových a styčných tímoch. Výrazom spolupráce SR a NL vo vojenskej oblasti bude aj návšteva náčelníka generálneho štábu Ozbrojených síl NL Dicka Berlijna v SR, ktorá sa uskutoční v novembri 2007.
	Výlučne problematike Afganistanu bolo venované aj stretnutie J. Kubiša s vysokými predstaviteľmi Ministerstva obrany NL a Ozbrojených síl NL (minister obrany NL Eimert van Middelkoop v čase návštevy J. Kubiša  v NL rokoval vo Washingtone s americkými partnermi), ktorí ministra zahraničných vecí SR podrobne informovali o pôsobení holandských jednotiek v provincii Uruzgan. NL sa dôsledne pridŕža stratégie troch D (defense/obrana, diplomacy/diplomacia a development/ rozvoj), pričom obrana je z hľadiska Ministerstva obrany NL považovaná za základnú podmienku, aby sa k slovu mohla dostať diplomacia a napokon realizovať rozvoj zaostalého Afganistanu. Provincia Uruzgan patrí k najzaostalejším častiam krajiny: negramotnosť tu dosahuje až 80%. Za obdobie holandskej angažovanosti v provincii vzrástol počet mimovládnych organizácií z jednej na deväť, čo možno považovať za úspech, aj keď pre porovnanie v susednej provincii Zabul ich pôsobí okolo 200.
	J. Kubiš na pôde Ministerstva obrany NL pripomenul doterajšiu účasť SR na misii ISAF a materiálnu pomoc, ktorú SR poskytuje Afganskej národnej armáde na základe dohody podpísanej medzi SR a Afganskou islamskou republikou. Zdôraznil tiež význam oficiálnej rozvojovej pomoci, ktorú SR poskytla a má v úmysle v budúcnosti poskytnúť Afganistanu.

	Európske otázky. Minister J. Kubiš informoval partnerov o úsilí, ktoré SR vyvíja za účelom splnenia svojich aktuálnych ťažiskových zahraničnopolitických priorít – vstupu do schengenského priestoru a do eurozóny. Vo vzťahu k eurozóne J. Kubiš konštatoval, že hoci kritériá pochádzajúce zo začiatku 90. rokov nie sú dobre nastavené, pretože vznikli v inom čase a nerátali napr. s takým ekonomickým rastom, aký v súčasnosti zažívajú niektoré nové členské krajiny EÚ, SR ich pre svoj vstup do Eurozóny nespochybňuje a chce ich splniť už v roku 2008, a to dlhodobo udržateľným spôsobom. Minister pre európske záležitosti MZV NL F. Timmermans sa s J. Kubišom zhodol v názore, že pre vstup do eurozóny musia platiť len už dané ekonomické a finančné kritériá, a nie politické úvahy. Otvorenie diskusie o akýchkoľvek dodatočných kritériách alebo o novej interpretácii existujúcich, by podľa Timmermansa bolo otvorením pandorinej skrinky.
	Obe strany vyjadrili nádej, že medzivládna konferencia EÚ k Reformnej zmluve bude ukončená podľa navrhnutého harmonogramu. J. Kubiš informoval, že snahou vlády SR je v čo najväčšej možnej miere komunikovať o Reformnej zmluve a jej obsahu so slovenskou verejnosťou. Súvisí to aj s tým, že na rozdiel od napr. Írska, kde sa z ústavných dôvodov uskutoční o zmluve referendum, v SR ju bude schvaľovať parlament. Situácia v NL z hľadiska konania referenda o Reformnej zmluve v čase návštevy J. Kubiša ešte nebola vyjasnená (čakalo sa na rozhodnutie najvyššieho administratívneho súdu tzv. Rady štátu, či referendum je, alebo nie je z hľadiska práva NL potrebné), F. Timmermans však podporil J. Kubiša v názore, že neschválenie Reformnej zmluvy by malo veľmi neblahé následky pre celý európsky projekt.
Téma spôsobu ratifikácie Reformnej zmluvy v SR bola predmetom záujmu členov parlamentného výboru pre európske záležitosti, reprezentujúcich všetky hlavné holandské politické strany. V diskusii J. Kubiš zdôraznil kompetenciu národného parlamentu SR v otázke ratifikácie tak dôležitého dokumentu. V tejto súvislosti minister Kubiš uviedol, že ďalšie zlyhanie v rámci schvaľovacieho procesu zmluvy by bolo pre Európsku úniu katastrofou. 
Rozhovory sa dotkli aj aktuálnych tém všeobecných záležitostí a vonkajších vzťahov EÚ, pričom bola ocenená pozícia SR na pôde BR OSN k  Myanmarsku. Z krajín, ktoré sú zahrnuté v Európskej susedskej politike EÚ J. Kubiš zdôraznil dlhodobú perspektívu dimenzie vzťahov EÚ a Ukrajiny. V otázke rozširovania EÚ sa J. Kubiš vyslovil za členstvo Turecka v EÚ za podmienky splnenia stanovených kritérií. Diskutovaný bol aj vzťah EÚ a Ruska, osobitne vo svetle energetickej politiky a Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe.
  
	Rokovania s predstaviteľmi medzinárodných organizácií. Počas rokovania s vysokým komisárom OBSE pre národnostné menšiny K. Vollebaekom sa diskutovalo najmä o situácii na Balkáne v súvislosti s nedávnou návštevou komisára v Belehrade a Prištine. Návšteva bola prednostne zameraná na pôsobenie OBSE v regióne. J. Kubiš vyjadril presvedčenie o potrebe užšej spolupráce EÚ s OBSE - EÚ nedostatočne využíva potenciál OBSE a jej nástroje. 
V diskusii na tému rómskej menšiny slovenská strana informovala, že chce rómskej otázke venovať pozornosť aj počas nadchádzajúceho predsedníctva SR v Rade Európy a usporiadať medzinárodnú konferenciu na túto tému. Minister Kubiš uviedol, že SR podporuje realizáciu opatrení na európskej úrovni. Aj keď viaceré ČK EÚ majú podobné skúsenosti s riešením rómskej problematiky, spoločný prístup na európskej úrovni doteraz absentoval. 
Pri stretnutí s generálnym riaditeľom Organizácie pre zákaz chemických zbraní (OPCW) R. Pfirterom bola obojstranne konštatovaná výborná spolupráca medzi OPCW a SR najmä vo vzťahu k pôsobeniu SR v Bezpečnostnej rade OSN a konkrétne vzhľadom na prierezové témy spadajúce do agendy výboru 1540, ktorého predsedom je SR. R. Pfirter uvítal informáciu o plánovanej účasti J. Kubiša na zasadnutí na vysokej úrovni organizovanom pri príležitosti 10. výročia Dohovoru o chemických zbraniach počas nadchádzajúceho Valného zhromaždenia OSN. Generálny riaditeľ OPCW tiež s potešením prijal pozvanie J. Kubiša na návštevu SR a poďakoval SR za dlhodobé aktivity v rámci výcviku inšpektorov OPCW pri manipulácii s vysoko rizikovými látkami. Počas diskusie R. Pfirter informoval o pripravovanej konferencii v Haagu, ktorej témy budú reflektovať problematiku zneužitia technických chemikálií na teroristickú činnosť a spôsoby technologického zabezpečenia priemyselných tovární ako potenciálnych teroristických cieľov. Projekt podporuje EÚ i Rada európskeho chemického priemyslu (CEFIC). 
	
Audiencia u holandskej kráľovnej Beatrix. Vyvrcholením návštevy ministra J. Kubiša v NL bola audiencia u holandskej kráľovnej Beatrix, ktorá ministra ZV SR prijala vo svojej súkromnej rezidencii – v haagskom paláci Huis ten Bosch. Kráľovná Beatrix v rozhovore s ministrom J. Kubišom vyslovila potešenie, že na pozvanie prezidenta SR I. Gašparoviča mohla v máji 2007 vykonať oficiálnu návštevu Slovenska, ktorú obe strany hodnotia ako veľmi úspešnú. Živo sa zaujímala o aktuálne dianie v SR a ocenila aktivity slovenskej diplomacie, o ktorých ju informoval minister Kubiš. Predmetom rozhovoru bolo aj úsilie SR zamerané na vstup do schengenského priestoru a eurozóny, Reformná zmluva EÚ, situácia v Afganistane ďalšie aktuálne otázky medzinárodného diania.
	
Záver:

	Rokovania ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša s najvyššími predstaviteľmi Holandského kráľovstva potvrdili veľmi dobrú úroveň bilaterálnych vzťahov a obojstranný záujem o ich ďalší rozvoj. Medzi SR a NL existuje zhoda aj pri hodnotení mnohých aktuálnych medzinárodnopolitických otázok, čo vytvára predpoklady i pre rozširovanie slovensko-holandskej spolupráce na pôde medzinárodných organizácií a ďalších významných multilaterálnych fór.
	Zo zahraničnopolitických tém dominovala rozhovorom téma Kosova. Ministri zahraničných vecí SR a NL sa zhodli na potrebe vypracovať právny základ pre mandát misie ESDP v regióne. Bola zdôraznená nutnosť jednotnej podpory EÚ rokovaniam a činnosti W. Ischingera.
	Významná časť diskusie bola venovaná medzivládnej konferencii (MVK) a Reformnej zmluve. Minister zahraničných vecí SR apeloval na nutnosť doviesť rokovania MVK a ratifikačný proces zmluvy do úspešného konca. Schvaľovanie v SR  sa uskutoční v Národnej rade SR.
Predstavitelia NL vyjadrili opakovane podporu SR v jej úsilí o vstup do schengenského priestoru a eurozóny. Obe strany sa zhodli, že maastrichtské kritériá treba posudzovať čiste z odborného ekonomicko-finančného a nie z politického hľadiska. 
SR potvrdila záujem o spoluprácu s NL v rámci misie ISAF v Afganistane, ktorej presnejšie kontúry určia ďalšie expertné rokovania medzi rezortmi obrany a následné rozhodnutie príslušných orgánov SR. 
	  Ministri zahraničných vecí SR a NL ocenili veľmi dobrú úroveň spolupráce v obchodno-ekonomickej a investičnej oblasti a vyjadrili záujem o jej ďalšie rozširovanie. Zo strany SR bolo prezentované želanie uplatniť pri rozvoji hospodárskej spolupráce aj dosiaľ menej využívané formy (napr. záujem o uskutočnenie holandskej misie na čo najvyššej úrovni v SR, viac investícií do oblasti malého a stredného podnikania a pod).