Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. štvrťroku 2001 a prognóza vývoja na rok 2001  1) 

Vo vývoji slovenskej ekonomiky v 1. štvrťroku tohto roku pokračoval medziročný rast jej makroekonomickej výkonnosti, nadväzujúci na vývoj v 2. polroku minulého roku. Podľa predbežného odhadu sa vytvoril hrubý domáci produkt 2) v objeme 221,8 mld Sk a v porovnaní s 1. štvrťrokom 2000 bol vyšší o 3 % (v bežných cenách o 10 %). Jeho tempo rastu bolo rýchlejšie ako v jednotlivých štvrťrokoch predchádzajúcich dvoch rokov. 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 202,9 mld Sk. Jej objem sa medziročne zvýšil o 3,7 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku medziročne vzrástol o 0,7 percentuálneho bodu na 63,6 %. Podiel daní na tvorbe hrubého domáceho produktu 10,3 % bol o 0,4 percentuálneho bodu vyšší ako pred rokom. 

Na strane použitia bol vývoj hrubého domáceho produktu ovplyvnený rastom zahraničného dopytu (o 13,1 %) a druhý štvrťrok po sebe aj rastom domáceho dopytu (o 4,6 %). Vyššia úroveň domáceho dopytu súvisela predovšetkým s vyššou tvorbou hrubého fixného kapitálu (o 16,2 %). Zvýšila sa aj konečná spotreba domácností (o 4 %) a spotreba neziskových inštitúcií  slúžiacich prevažne domácnostiam (o 14,3 %, ale tvorila len 0,5 % z HDP). Konečná spotreba verejnej správy zostala na rovnakej úrovni ako pred rokom.  

Trend celkového dopytu sa prejavil v raste hrubého domáceho produktu v priemysle (o 5,4 %), stavebníctve (o 15,2 %), trhových službách (o 4,3 %) a mierne aj v pôdohospodárstve (o 0,3 %). V priemysle sa zvýšil hrubý domáci produkt v priemyselnej výrobe (o 17,9 %) predovšetkým vplyvom jeho rastu vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 19,1 %), výrobe kovov a kovových výrobkov (o 19 %), výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 17 %) a výrobe potravín (o 1,3 %). Nižšia bola jeho úroveň vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 61,9 %) a v ťažbe nerastných surovín (o 14,9 %). V rámci trhových služieb vzrástol hrubý domáci produkt v odvetviach doprava (o 21,6 %), pošta a telekomunikácie (o 18,3 %). Nižší ako pred rokom bol v odvetví obchod, hotely a reštaurácie (o 5,5 %). 

Bežné príjmy domácností dosiahli 178,4 mld Sk. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2000 sa  zvýšili o 7,4 % (reálne vzrástli o 0,2 %). Podiel konečnej spotreby domácností na HDP medziročne vzrástol o 0,5 percentuálneho bodu na 48,6 %. V jej štruktúre najväčší podiel tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (31 %), výdavky na bývanie (16,4 %), na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (11,6 %) a na dopravu (10,6 %). Najrýchlejšie rástol objem výdavkov na vzdelanie (o 32,9 %), na dopravu (o 19,3 %) a na poštu a telekomunikácie (o 18,4 %). Medziročne klesli výdavky na alkoholické nápoje a tabak (o 1,2 %) a rozličný tovar (o 0,6 %). 3)

Podiel tvorby hrubého fixného kapitálu 4)  na hrubom domácom produkte sa medziročne zvýšil o 3,2 percentuálneho bodu na 28,1 %. Z vecného hľadiska z celkového objemu tvorby hrubého fixného kapitálu 66,5 mld Sk sa realizovalo vo forme strojov 39,6 mld Sk (v tom kovové výrobky a stroje tvorili 31,5 mld Sk a dopravné zariadenia 8,1 mld Sk) a stavieb 23,1 mld Sk (v tom 4,5 mld Sk boli stavby na bývanie a 18,6 mld Sk ostatné  stavby).

Z celkových výdavkov na nadobudnutie hrubého fixného kapitálu najväčšiu časť tvorili výdavky nefinančných korporácií 70,8 %. Domácnosti sa podieľali 14 %, finančné korporácie 10,9 %, verejná správa 4 % a neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam 0,3 %. 5) 

V tempe rastu tvorby hrubého fixného kapitálu sa premietol hlavne vyšší objem vynaložených prostriedkov vo finančných korporáciách o 60,6 % a v nefinančných korporáciách o 15,1 %. Výdavky na hrubý fixný kapitál vo verejnej správe medziročne vzrástli o 8,5 %, v domácnostiach o 0,8 % a v neziskových inštitúciách slúžiacich domácnostiam klesli o 22,9 %.

Zvýšenie regulovaných cien sa premietlo v medzimesačnom zvýšení inflácie v januári o 1,9 % a vo februári o 2,3 %. V marci sa tempo rastu spomalilo na 0,8 %. 

Aj pri realizovaných cenových úpravách úroveň ročnej miery inflácie nedosiahla ani polovicu hodnoty rovnakého obdobia minulého roku. V marci 2001 oproti marcu 2000 dosiahla inflácia 7,1 % a bola o 9,5 percentuálneho bodu nižšia ako pred rokom. Spomalenie vývoja bolo spôsobené miernejším rastom administratívne ovplyvňovaných cien (o 30,3 percentuálneho bodu na 17,1 %), ale aj cien ostatných položiek, tvoriacich jadrovú infláciu (o 3 percentuálne body na 4 %).

Stav korunových úverov podnikom a obyvateľstvu sa podľa očisteného analytického časového radu 6) ku koncu marca oproti rovnakému obdobiu minulého roku zvýšil o 3,9 %. Peňažná zásoba, meraná agregátom M2, vzrástla vo fixnom kurze o 13,3 % (v bežnom  kurze o 13,5 %), pri raste stavu kvázipeňazí o 9,4 % a peňazí M1 o 24,1 %. 7)  
Bežné hospodárenie štátneho rozpočtu 8) ku koncu 1. štvrťroka skončilo schodkom v objeme 5,6 mld Sk, ktorý predstavoval 15,2 % deficitu schváleného ročného rozpočtu. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol 6,7-krát vyšší. Rozhodujúca časť schodku (5,4 mld Sk) bola spôsobená výdavkami štátu na reštrukturalizáciu úverového portfólia komerčných bánk. Bežné rozpočtové hospodárenie štátu sa na schodku podieľalo 0,3 mld Sk. Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 2,5 % z HDP (deficit bežného hospodárenia 0,1 %).  

Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 50 mld Sk pri 27,7 % plnení ich ročnej rozpočtovanej hodnoty. Daňové príjmy boli na úrovni 40,4 mld Sk a tvorili 25,5 % rozpočtovanej výšky. Z dane z príjmov právnických osôb získal štátny rozpočet 7,3 mld Sk (39,3 % objemu rozpočtu), z dane z pridanej hodnoty 15,3 mld Sk (23,6 %) a zo spotrebných daní 6,5 mld Sk (22,7 %). V porovnaní s rovnakým obdobím roku 2000 boli celkové príjmy štátneho rozpočtu nižšie o 2,2 %. Ich pokles ovplyvnili hlavne nižšie príjmy z grantov a transferov (o 4 mld Sk) a zrušenie dovoznej prirážky od januára tohto roku. Celkové výdavky štátneho rozpočtu sa realizovali v objeme 55,6 mld Sk, s plnením ročného rozpočtu na 25,5 %. Medziročne vzrástli o 7 %. Ich zvýšenie ovplyvnili hlavne vyššia účasť na majetku a úveroch (o 4,4 mld Sk) a vyššie výdavky na úroky a poplatky  (o 1,7 mld Sk).  
Trend vysokých mesačných schodkov obchodnej bilancie, ktorý sa začal prejavovať od októbra minulého roku, pokračoval aj v tomto roku. Prehlbovanie jej deficitu ovplyvnilo výšku pasívneho salda zahraničného obchodu tovarov a služieb, ktoré podľa predbežných výsledkov oproti 1. štvrťroku 2000 vzrástlo o 12,2 mld Sk na 15,3 mld Sk (v bežných cenách). V jeho objeme sa premietlo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov (20,2 mld Sk) a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb (4,9 mld Sk). 9)  Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) vzrástla na 79 % (o 7,7 percentuálneho bodu). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa zvýšila na 85,9 % (o 13 percentuálnych bodov).  
Finančné a nefinančné korporácie spolu vytvorili podľa predbežných výsledkov zisk v objeme 43,5 mld Sk. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2000 sa tvorba zisku zvýšila o 48,9 %. Výrazná dynamika vývoja bola dôsledkom rastu zisku nefinančných korporácií o 31,6 % (o 8,8 mld Sk) a finančných korporácií, ktoré dosiahli 4,8-krát vyšší zisk (o 5,5 mld Sk) ako pred rokom. V obidvoch sektoroch na vývoj zisku pôsobil rýchlejší rast výnosov ako čerpania nákladov. 5)

Z celkového objemu zisku bolo 36,5 mld Sk výsledkom hospodárskej činnosti nefinančných korporácií. Priaznivý vývoj súvisel hlavne s jeho tvorbou v odvetviach priemyselná výroba vo výške 16,6 mld Sk (pri medziročnom raste o 142,6 %), doprava, skladovanie, pošta a telekomunikácie 6,4 mld Sk (rast o 102,2 %), veľkoobchod, maloobchod, opravy motorových vozidiel, motocyklov a spotrebného tovaru 5,8 mld Sk (pokles o 18,1 %), nehnuteľnosti, prenajímanie, obchodné služby, výskum a vývoj 3,4 mld Sk (pokles o 2,3 %), výroba a rozvod elektriny, plynu a vody 2,4 mld Sk (pokles o 62,7 %). Dlhodobá tendencia straty pokračovala v odvetví poľnohospodárstvo a poľovníctvo, ale jej objem 0,6 mld Sk bol nižší ako pred rokom (o 39,3 %).

Najväčší vplyv na výraznú dynamiku vývoja hospodárskeho výsledku finančných korporácií mali peňažné finančné inštitúcie. Ich tvorba zisku medziročne vzrástla 7,5-krát na 6,6 mld Sk. Objem zisku poisťovacích korporácií a penzijných fondov sa zvýšil o 40,5 % na 0,8 mld Sk. V obidvoch skupinách inštitúcií bol hospodársky výsledok dosiahnutý pri predstihu rastu výnosov pred nákladmi. Ostatní finanční sprostredkovatelia vykázali stratu 0,4 mld Sk. Ich výnosy rástli pomalšie ako vynaložené náklady. 

Na trhu práce priaznivý obrat v trende vývoja zamestnanosti, ktorý sa po takmer štvorročnom poklese prejavil v poslednom štvrťroku minulého roku, pokračoval aj v 1. štvrťroku tohto roku. Počet pracujúcich osôb (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl) sa oproti 1. štvrťroku 2000 zvýšil o 1,3 % na 2 121,1 tisíc. Vzrástol počet zamestnancov o 0,6 % (na 1 940,9 tis.) a podnikateľov o 8,2 % (na 173,8 tis.). Z celkového počtu pracujúcich zamestnávali pôdohospodárstvo 5 %, priemysel 29,9 %, stavebníctvo 7,8 %, odvetvia trhových služieb 30,4 % a odvetvia netrhových služieb 26,9 %.

Pokračujúci rast počtu zamestnancov, potvrdili aj výsledky zo štatistického výkazníctva za 1. štvrťrok 2001. Po päťročnom poklese vzrástol počet zamestnancov v priemysle. Vyšší ako pred rokom bol aj v odvetviach ostatné verejné, sociálne a osobné služby (aj vplyvom pokračujúceho programu verejnoprospešných prác), veľkoobchod, maloobchod, oprava motorových vozidiel a spotrebného tovaru, nehnuteľnosti, prenájom, obchodné služby, výskum a vývoj, zdravotníctvo a sociálna starostlivosť, hotely a reštaurácie, peňažníctvo a poisťovníctvo. Pokles počtu zamestnancov pokračoval v odvetviach stavebníctvo (pri zmierňovaní tempa), doprava, skladovanie, pošta a telekomunikácie, verejná správa, obrana, povinné sociálne zabezpečenie a školstvo. 

Vplyvom rastu zamestnanosti sa výrazne zmiernil rast nezamestnanosti. Podľa výberového zisťovania pracovných síl bolo v priemere za 1. štvrťrok 2001 nezamestnaných 512,2 tis. osôb. Ich počet sa medziročne zvýšil o 3,6 % (v 1. štvrťroku 2000 rast o 25,8 %). Miera nezamestnanosti vzrástla o 0,4 percentuálneho bodu na 19,3 %. 10)  Bola to jej najvyššia úroveň od začiatku sledovania podľa výberového zisťovania pracovných síl (od 2. štvrťroku 1993). Počet nezamestnaných zvyšovali hlavne osoby, ktoré naposledy pracovali v odvetviach ostatné verejné, sociálne a osobné služby, obchod, hotely a reštaurácie, školstvo a osoby ktoré nemali ešte zamestnanie.
Tempo rastu priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR bolo rýchlejšie ako v jednotlivých štvrťrokoch predchádzajúcich dvoch rokov (s výnimkou 1. štvrťroka 2000). Jej úroveň sa medziročne zvýšila o 7,8 % na 11 315 Sk. 11)  V dôsledku miernejšieho prírastku spotrebiteľských cien sa reálna mzda po jeden a pol roku znovu medziročne zvýšila o 0,6 %.

Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 0,3 percentuálneho bodu rýchlejšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Rast reálnej mzdy bol v porovnaní s tempom vývoja HDP v stálych cenách pomalší o 0,1 percentuálneho bodu.

Najvyššia priemerná mesačná mzda pretrvávala v peňažníctve a poisťovníctve (21 494 Sk), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (15 568 Sk), v ťažbe nerastných surovín (13 514 Sk), vo verejnej správe, obrane a povinnom sociálnom zabezpečení (13 411 Sk) a v odvetví nehnuteľnosti, prenajímanie, obchodné služby, výskum a vývoj (13 157 Sk). V šiestich odvetviach bola priemerná mesačná mzda nižšia ako v priemere za hospodárstvo. Najnižšiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci v ostatných verejných, sociálnych a osobných službách (8 643 Sk), zdravotníctve a sociálnej starostlivosti (8 783 Sk), školstve (8 895 Sk) a pôdohospodárstve (8 984 Sk). 

Najrýchlejšie rástla priemerná nominálna mesačná mzda vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 10,6 %),  peňažníctve a poisťovníctve (o 10,4 %), priemyselnej výrobe (o 10,3 %), doprave, skladovaní, pošte a telekomunikáciách (o 10,2 %). Najnižší rast mzdy bol v školstve (o 2,8 %), hoteloch a reštauráciách (o 3,8 %), zdravotníctve a sociálnej starostlivosti (o 4,1 %). Jej úroveň sa medziročne znížila len v odvetví ostatné verejné, sociálne a osobné služby (o 1,9 %) v dôsledku zamestnania osôb na verejnoprospešných prácach (realizácia projektu verejnoprospešných prác začala až v auguste 2000, takže nebola ešte premietnutá v porovnávacej základni).

Podľa prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2001 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 3,3 % a miera inflácie v decembri 2001 oproti decembru 2000 sa predpokladá vo výške 8,1 %. Podľa výberového zisťovania pracovných síl sa prognózuje medziročný rast zamestnanosti o 1,1 % a rast počtu nezamestnaných o 2 % na 495 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2001 dosiahnuť 18,8 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa očakáva rast o 8,5 % na 12 400 Sk. Po zohľadnení očakávaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by sa mala medziročne zvýšiť o 0,7 %. 
Podrobnejšie informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. štvrťroku 2001 a prognóza vývoja na rok 2001.

____________________________________

Vysvetlivky:

1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. štvrťroku 2001 rovnaký ako v 1. štvrťroku 2000.

2) HDP podľa metódy ESA 95. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách.

3) Vymedzenie položiek príjmov a výdavkov obyvateľstva podľa metódy ESA 95. Údaje sú predbežné, ak nie je uvedené inak sú v nominálnom vyjadrení. 

4) Tvorba hrubého fixného kapitálu podľa metódy ESA 95. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak absolútne hodnoty a štruktúra sú v bežných cenách, medziročné zmeny sú v stálych cenách.

5) Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu). 

6) Časový rad korunových úverov upravený NBS o neekonomické a nemenové faktory (emisie reštrukturalizačných dlhopisov, bilančné položky bánk, ktoré ukončili činnosť v roku 2000, účtovné presuny v rámci reštrukturalizácie vybraných bánk v roku 2000 a konverzia úverov na dlhopisy). Objem korunových úverov podnikom a obyvateľstvu, štatisticky vykázaný NBS, bol ku koncu marca 2001 oproti rovnakému obdobiu minulého roku nižší o 25,9 %.

7) Údaje Národnej banky Slovenska.

8) Údaje Ministerstva financií SR. 

9) Údaje Národnej banky Slovenska, saldo zahraničného obchodu tovarov je upravené o ilegálne aktivity.

10) Podľa evidencie úradov práce bolo v priemere za 1. štvrťrok 2001 evidovaných  548,3 tis. osôb, z toho bolo 521,4 tis. disponibilných  nezamestnaných. Priemerná miera nezamestnanosti z disponibilného počtu nezamestnaných dosiahla  19,4 %.

11) Po vylúčení vplyvu verejnoprospešných prác by medziročne vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda o 8,1 % a reálna mzda o 0,8 %.