Informácia
 o stave ochrany zdravia pri práci, vývoji chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce za r. 2007

2. Orgány verejného zdravotníctva
	Problematika verejného zdravotníctva bola do septembra 2007 upravená v zákone č. 126/2006 Z. z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v rámci ktorého sa prvýkrát legislatívne upravili najnovšie poznatky v oblasti verejného zdravotníctva.  Aplikácia tohto zákona v každodennej praxi priniesla potrebu jeho nahradenia novým zákonom najmä v súvislosti s naplnením cieľa, ktorý si tento zákon vytýčil, a to zvýšenie osobnej zodpovednosti každého jednotlivca za ochranu, podporu a rozvoj verejného zdravia vyšpecifikovaním povinností, súvisiacich s vytváraním a ochranou zdravých životných a  pracovných podmienok. Zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 355/2007 Z. z.), ktorý nadobudol účinnosť 1.9.2007 zrušil  zákon č. 126/2006 Z. z.
	Cieľom tejto novej právnej úpravy je efektívnejšie ovplyvnenie tvorby a ochrany zdravých životných a pracovných podmienok, čoho výsledkom by mala byť dôslednejšia primárna prevencia  a pozitívny rozvoj verejného zdravia.
	Štátnu správu na úseku verejného zdravotníctva  plnia orgány verejného zdravotníctva, ktorými sú v rezorte zdravotníctva Ministerstvo zdravotníctva SR, Úrad verejného zdravotníctva SR a regionálne úrady verejného zdravotníctva. Mimo rezortu zdravotníctva sú orgánmi verejného zdravotníctva aj Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR a Slovenská informačná služba. Sieť regionálnych úradov verejného zdravotníctva v SR v počte 36 zostala zachovaná. Zákon rozšíril právomoci regionálnych úradov verejného zdravotníctva v sídlach krajov. 
Orgány verejného zdravotníctva vykonávajú štátny zdravotný dozor (ŠZD) v oblasti ochrany zdravia vrátane ochrany zdravia pri práci a systematicky dozerajú ako sú zo strany zamestnávateľov plnené povinnosti v oblasti ochrany zdravia zamestnancov, vyplývajúce zo zákona č. 355/2007 Z. z., zo všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie a aproximačných nariadení vlády SR upravujúcich problematiku ochrany zdravia pri práci, harmonizovaných s právom Európskych spoločenstiev. Ďalej dozerajú na plnenie nariadených opatrení na predchádzanie vzniku ochorení podmienených prácou a na obmedzenie ich výskytu. Pri výkone ŠZD na pracoviskách orgány verejného zdravotníctva zisťujú a objektivizujú nedostatky a ukladajú sankcie. Úrady verejného zdravotníctva plnia aj špecializované úlohy zamerané na sledovanie zdravotného stavu zamestnancov vo vzťahu k pracovným podmienkam. Prijatím zákona č. 355/2007 Z. z.  sa dovŕšila kompatibilita s právom Európskej únie v oblasti verejného zdravotníctva. 
Orgány verejného zdravotníctva pri výkone ŠZD nad zdravými pracovnými podmienkami koordinujú svoju činnosť s orgánmi inšpekcie práce. Cieľom je, aby sa efektívne uplatnili odborné kompetencie obidvoch dozorných orgánov. 
	 
3. Ciele, úlohy a priority orgánov verejného zdravotníctva v r. 2007
Jednou zo základných úloh orgánov verejného zdravotníctva vyplývajúcich zo zákona č. 355/2007 Z. z. bolo posudzovanie a vyhodnocovanie opatrení a návrhov, ktoré predkladali fyzické osoby – podnikatelia a právnické osoby podľa § 13 zákona č. 355/2007 Z. z. a rozhodovanie z hľadiska ich vplyvu na verejné zdravie, vrátane zdravia pri práci (tab. č. 1). 
Orgány verejného zdravotníctva  v oblasti ochrany zdravia pri práci vykonávali ŠZD, ktorý je špecializovanou  inšpekčnou činnosťou zameranou na špecifické riziká vplyvu práce, pracovných podmienok a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov. Sledovali plnenie opatrení zo strany zamestnávateľov na ochranu zdravia zamestnancov pred nepriaznivými účinkami fyzikálnych, chemických, biologických a iných faktorov v pracovnom prostredí. Najvýznamnejšími z fyzikálnych faktorov v pracovnom prostredí  z hľadiska počtu exponovaných zamestnancov bol nadmerný hluk, vibrácie, ionizujúce a neionizujúce žiarenie.
Na pracoviskách s výskytom chemických faktorov bol ŠZD zameraný na zaobchádzanie s jedovatými a veľmi jedovatými chemickými látkami a prípravkami, najmä na ich skladovanie vrátane spôsobu evidencie, odbornú spôsobilosť zamestnancov a manipuláciu s nimi, vypracovanie posudkov o riziku a prevádzkových poriadkov. Osobitná pozornosť bola zameraná na  poľnohospodárske organizácie najmä pred začatím postrekovacích prác, s dôrazom na zaobchádzanie s prípravkami na ochranu rastlín, likvidáciu obalov a nespotrebovaných zvyškov prípravkov na ochranu rastlín (tab. č. 2). 
U fyzikálnych a chemických faktorov sa orgány verejného zdravotníctva osobitne zameriavali na dozor nad dodržiavaním limitných  hodnôt expozície škodlivých faktorov pracovného prostredia zo strany zamestnávateľov a na vybraných pracoviskách vykonávali v rámci ŠZD ich objektivizáciu.
	Veľmi dôležitou oblasťou z hľadiska ochrany zdravia, na ktorú sa sústreďoval výkon ŠZD, boli pracoviská, kde boli zamestnanci vystavení pôsobeniu dokázaných alebo pravdepodobných karcinogénnych a mutagénnych faktorov a pracoviská, kde sa vyskytovali pracovné procesy s rizikom chemickej karcinogenity, u vybraných profesií exponovaných týmto faktorom bolo nariadené vykonať biologický monitoring. Početnou skupinou zamestnancov vystavenou týmto faktorom boli najmä zamestnanci v zdravotníckych zariadeniach, ktorí pripravovali alebo aplikovali cytostatiká a zamestnanci, ktorí vykonávali búracie práce v budovách a na stavbách, kde sa vyskytovali materiály s obsahom azbestu.
Ďalšou významnou skupinou pracovísk, na ktorú orgány verejného zdravotníctva  dozerali  boli pracoviská s výskytom biologických faktorov, najmä zdravotnícke a veterinárne zariadenia, laboratórne pracoviská, čistiarne odpadových vôd a pracoviská zneškodňovania odpadov.
 Orgány verejného zdravotníctva sledovali pracovné podmienky aj na pracoviskách náročných z hľadiska fyzickej, psychickej a senzorickej záťaže zamestnancov, osobitne na pracoviskách so zobrazovacími jednotkami a pri práci s bremenami. Nevyhnutnou súčasťou ŠZD na všetkých pracoviskách bolo sledovanie plnenia hygienických, resp. zdravotných požiadaviek na pracovné priestory, osvetlenie, vetranie, vykurovanie, zásobovanie pitnou vodou a vybavenie pracovísk zariadeniami na osobnú hygienu a inými zariadeniami súvisiacimi s ochranou zdravia zamestnancov.
Prioritnú pozornosť sústredili orgány verejného zdravotníctva na pracoviská, na ktorých sú zamestnanci pri práci exponovaní v závažnej miere zdraviu škodlivým faktorom pracovného prostredia, t.j. vykonávajú rizikové práce, pri ktorých je zvýšené nebezpečenstvo vzniku chorôb z povolania, profesionálnych otráv alebo iných poškodení zdravia z práce. U väčšiny zamestnancov išlo o kombinovanú expozíciu viacerým rizikovým faktorom. Orgány verejného zdravotníctva zamestnávateľom nariaďovali vykonať účinné ochranné a preventívne opatrenia na odstránenie rizika alebo na jeho zníženie na čo najnižšiu možnú mieru vrátane zabezpečenia cielených lekárskych preventívnych prehliadok zamestnancov lekármi pracovnej zdravotnej služby.
Súčasťou ŠZD bolo aj prešetrovanie podmienok pre vznik profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania a posudzovanie opatrení vykonávaných zamestnávateľmi na obmedzenie výskytu chorôb z povolania. Pri zisťovaní príčin vzniku profesionálnych poškodení zdravia orgány verejného zdravotníctva úzko spolupracovali s klinickými pracovnými lekármi a s lekármi pracovnej zdravotnej služby. 
Medzi priority pri výkone ŠZD na pracoviskách v r. 2007 patrila aj kontrola plnenia povinnosti zamestnávateľa zabezpečiť pre všetkých zamestnancov pracovnú zdravotnú službu, ako aj kontrola rozsahu činnosti pracovnej zdravotnej služby u zamestnávateľa, ktorý mal takúto službu už zabezpečenú dodávateľským spôsobom alebo vlastnými odbornými zamestnancami.

4. Subjekty kontrolované orgánmi verejného zdravotníctva
 	Orgány verejného zdravotníctva v r. 2007 vykonali ŠZD v 15 320 subjektoch, najviac u fyzických osôb oprávnených na podnikanie a u právnických osôb s počtom zamestnancov do 9 (tab. č. 6).

5. a 6. Zistený stav v subjektoch kontrolovaných orgánmi verejného zdravotníctva a najzávažnejšie zistenia pri výkone ŠZD
Rok 2007 bol charakterizovaný určitým pokrokom v oblasti ochrany zdravia pri práci, k čomu prispela nielen nová legislatíva, ale aj zvýšený podiel zaangažovanosti zamestnávateľov v problematike ochrany zdravia pri práci. Stav ochrany zdravia zamestnancov a  úroveň pracovných podmienok zodpovedali predovšetkým ekonomickej situácii podnikov. Prosperujúce podniky a subjekty s dobrým ekonomickým zázemím mohli do tejto oblasti vložiť viac finančných prostriedkov a vyčleniť viac personálnych kapacít, svoju činnosť vykonávali zväčša v účelových priestoroch, mali vlastných zamestnancov, ktorí sa profesionálne venovali oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, resp. starostlivosť v tejto sfére si dokázali zabezpečiť dodávateľským spôsobom u špecializovaných subjektov. Naopak niektoré podniky sa orientovali predovšetkým na zisk a ekonomické výsledky a problémy spojené s ochranou zdravia pri práci boli až druhoradé. 
Na zlepšovaní pracovných podmienok sa výraznou mierou podieľali aj  zahraniční investori. Renomované zahraničné firmy chápali oblasť ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci ako neoddeliteľnú súčasť prevádzkovania firmy, ale rovnako vyžadovali  dodržiavanie bezpečných postupov a opatrení na ochranu zdravia aj od svojich zamestnancov. Na druhej strane však vstup niektorých zahraničných investorov priniesol aj viaceré negatíva, pretože na Slovensko boli dovezené viaceré technológie a strojné zariadenia, ktoré boli v iných krajinách už vyradené, objavili sa technológie s využitím nových, v SR doteraz neznámych alebo nepoužívaných chemických látok, resp. látok neznámeho zloženia, boli presadzované iné spôsoby práce a odlišné pracovné podmienky a pod. 
Niektoré prevádzky sa odčlenili z existujúcich veľkých podnikov, pričom nové firmy v mnohých prípadoch nepožiadali príslušný orgán verejného zdravotníctva o vydanie súhlasu na uvedenie do prevádzky. Pokračoval aj trend prepúšťania zamestnancov a čoraz častejšie vykonávanie pracovných činností dodávateľským spôsobom osobami so živnostenským oprávnením. Zamestnávatelia sa takto snažili zbaviť zodpovednosti v oblasti ochrany zdravia predovšetkým pri profesiách, vykonávajúcich rizikové práce a prenášali zodpovednosť na samostatne zárobkovo činné osoby so živnostenským oprávnením.  Samostatne zárobkovo činné osoby predovšetkým vo výrobnej sfére predstavovali jeden z najzávažnejších problémov v oblasti ochrany zdravia pri práci najmä tým, že vykonávali pracovné činnosti na rôznych pracoviskách, často aj rizikové práce, pričom stupeň ich informovanosti o možnom ohrození zdravia a ich ochrana boli väčšinou nedostatočné. Mnohé problémy vo sfére bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci  sa stali zrejmé aj v dôsledku oživenia stavebníctva v ostatných rokoch. 
V r. 2007 sa stále častejšie objavoval problém vykonávania prác prostredníctvom personálnych agentúr, najmä pri ochrane zdravia zamestnancov, ak vykonávali rizikové práce. Pretrvávalo nízke právne vedomie predovšetkým u malých a stredných prevádzkovateľov, ktorí dostatočne nepoznali povinnosti vyplývajúce z legislatívy v oblasti  ochrany zdravia zamestnancov. V organizáciách sa opakovane zisťovali nedostatky v oblasti informovanosti zamestnancov o výskyte zdraviu škodlivých faktorov na pracovisku, o rizikách spojených s vykonávanou prácou a o opatreniach na ochranu zdravia. 
Pri výkone ŠZD na pracoviskách orgány verejného zdravotníctva opakovane zisťovali nedostatky týkajúce sa  posudkov o riziku a  prevádzkových poriadkov (napr. nesprávne postupy pri poskytovaní prvej pomoci, chýbajúce údaje o spôsoboch ochrany zdravia). 
V poľnohospodárstve pokračoval prechod z poľnohospodárskej veľkovýroby na farmársku činnosť. V niektorých poľnohospodárskych podnikoch využili investície z  fondov Európskej únie a nahradili pôvodné poľnohospodárske mechanizmy novými s nižšou hlučnosťou, čím sa  znížil počet zamestnancov exponovaných nadmernému hluku. Mnohé poľnohospodárske družstvá prestali vykonávať chemickú ochranu rastlín vlastnými zamestnancami a zabezpečovali ju dodávateľským spôsobom, čo malo za následok  nielen zníženie objemu skladovaných chemikálií, ale aj zníženie počtu zamestnancov exponovaných nebezpečným chemickým látkam. Problémom  boli samostatne hospodáriaci roľníci, ktorí vykonávali  chemickú ochranu rastlín nebezpečnými chemickými  látkami bez odbornej spôsobilosti. Objavil sa nový trend – ekohospodárstvo, pozitívny z hľadiska ochrany zdravia, vzhľadom na  nepoužívanie chemických prípravkov na ochranu rastlín.
V lesnom hospodárstve pokračoval úbytok kmeňových zamestnancov a vzostup zamestnávania živnostníkov, ktorí vykonávali väčšinu činností spojených s nadmernou fyzickou záťažou, nevhodným režimom práce a odpočinku, improvizovanou mechanizáciou za spolupôsobenia hluku, vibrácií a nepriaznivých mikroklimatických podmienok. U týchto zamestnancov bolo takmer nemožné  získať objektívne podklady o vykonávanej činnosti pre účely prešetrovania podozrení na chorobu z povolania. 
	Jedným z dôležitých zistení pri výkone ŠZD bolo, že zamestnávatelia si často neplnili povinnosť  zabezpečiť pracovnú zdravotnú službu pre svojich zamestnancov. 

7. a 8. Opatrenia orgánov verejného zdravotníctva na odstránenie zistených nedostatkov pri výkone ŠZD a sankčné opatrenia
Na základe vykonaného ŠZD  orgány verejného zdravotníctva vydali 2 148 pokynov a opatrení na odstránenie zistených nedostatkov (tab. č. 1). 
Za nesplnenie povinností uložených v legislatívnych úpravách v oblasti ochrany zdravia pri práci boli uložené fyzickým osobám oprávneným na podnikanie alebo právnickým osobám sankčné opatrenia, napr. zákaz prevádzky, zákaz činnosti, výkon rozhodnutia, náhrada nákladov a  pokuty (tab. č. 5). Najčastejšie boli sankčné opatrenia uložené napr. za:
-	uvedenie priestorov do prevádzky bez vydania súhlasného rozhodnutia orgánu verejného zdravotníctva
-	nevypracovanie posudku o riziku a kategorizácie prác zamestnancov
-	nepredloženie prevádzkového poriadku na schválenie orgánu verejného zdravotníctva
-	nezabezpečenie kvalitatívneho a kvantitatívneho zisťovania (objektívneho merania) zdraviu škodlivých faktorov pracovného prostredia
-	nevykonanie opatrení na odstránenie nedostatkov uložených orgánom verejného zdravotníctva
-	nepreukázanie odbornej spôsobilosti na prácu s jedovatými alebo  veľmi jedovatými látkami a prípravkami
-	nezrealizovanie technických opatrení na zníženie expozície zamestnancov škodlivým faktorom pracovného prostredia
-	chýbanie posúdenia zdravotnej spôsobilosti na prácu u zamestnancov
-	odstraňovanie azbestových materiálov zo stavieb firmami, ktoré nemali oprávnenie Úradu verejného zdravotníctva SR na vykonávanie tejto činnosti

9. Stav a vývoj pracovných úrazov a chorôb z povolania
Rizikové práce
Rizikové práce predstavujú pre zamestnancov zvýšené riziko poškodenia zdravia pri práci a ich vyhlásenie je pre zamestnávateľa spojené s povinnosťami na úseku ochrany zdravia pri práci, medzi ktoré patrí najmä vykonávanie preventívnych opatrení  na zníženie alebo odstránenie rizika poškodenia zdravia pri práci a zabezpečenie cielených lekárskych preventívnych prehliadok zamestnancov pracovnou zdravotnou službou.
V r. 2007 pokračoval trend znižovania počtu exponovaných zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce,  hoci tento pokles bol oveľa menší ako v predchádzajúcich rokoch. Rizikové práce vykonávalo 116 297 zamestnancov (z toho 26 721 žien), z nich najviac bolo v  kategórii 3 (100 216 zamestnancov, z toho 24 474 žien). Oproti r. 2006 došlo k miernemu zvýšeniu počtu zamestnancov v kategórii 3 (o 1 353 zamestnancov), priaznivý bol  pokles počtu zamestnancov v  kategórii 4, ktorá je z hľadiska rizika poškodenia zdravia najzávažnejšia. U časti zamestnancov došlo k  presunu ich zaradenia z kategórie 4 do kategórie 3 v dôsledku zlepšenia pracovných podmienok a následného prehodnotenia vyhlásených rizikových prác orgánmi verejného zdravotníctva (tab. č. 7).
V pracovnom prostredí dominoval hluk ako najčastejšie sa vyskytujúci škodlivý faktor. Hluku bolo exponovaných 88 419 zamestnancov, t. j. 76 % zo všetkých zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce. V počte zamestnancov exponovaných hluku bol zaznamenaný oproti r. 2006 vzostup o 1 147 zamestnancov.  Ďalšími najčastejšie sa vyskytujúcimi faktormi pracovného prostredia podľa počtu exponovaných zamestnancov boli  prach (exponovaných 24 290 zamestnancov - 20,8 %), chemické látky (exponovaných 9 379 zamestnancov - 8,1 %), ionizujúce žiarenie (exponovaných 7 175  zamestnancov - 6,2 %), a vibrácie (exponovaných  5 282 zamestnancov 4,5 %). V uvedených faktoroch oproti r. 2006 klesol počet exponovaných zamestnancov, naopak mierny vzostup bol v  počte zamestnancov exponovaných riziku infekcie (o 105 zamestnancov),  laserov (o 93 zamestnancov)  a infračerveného žiarenia (o 34 zamestnancov). Počet exponovaných zamestnancov podľa jednotlivých faktorov je uvedený v tabuľke č. 8.
Podľa prevažujúcej činnosti podniku bolo najviac zamestnancov vystavených riziku v priemyselnej výrobe (82 314 zamestnancov, z toho 16 041 žien) a v zdravotníctve (11 206 zamestnancov, z toho 8 657 žien) – tab. č. 9. Vo väčšine ekonomických odvetví  oproti r. 2006 počet exponovaných zamestnancov poklesol,  s výnimkou odvetví priemyselnej výroby, ťažby nerastných surovín a rybolovu. 
Najvyšší podiel rizikovej práce žien (77,2 % z celkového počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v danom ekonomickom odvetví) zostal podobne ako v minulých rokoch v zdravotníctve, čo vyplynulo zo zamestnaneckej štruktúry tohto odvetvia.
Choroby z povolania
Výskyt chorôb z povolania a profesionálnych otráv patrí k najdôležitejším ukazovateľom starostlivosti o zdravie zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce. Odráža  nielen stav primárnej prevencie klinických prejavov poškodenia zdravia z práce, ale aj ich dôsledné zisťovanie a hlásenie odborníkmi klinického pracovného lekárstva. 
V r. 2007 bolo hlásených 556 chorôb z povolania u 420 mužov a 136 žien. V Slovenskej republike došlo postupne od r. 1994 do r. 2005 k výraznému poklesu počtu novozistených chorôb z povolania o  44 % (722 hlásení v r. 1994, 405 hlásení v r. 2005). Po r. 2001 došlo k stabilizácii hlásených chorôb z povolania relatívnym ustálením ročného výskytu nových chorôb z povolania.  Najnižší počet hlásených chorôb z povolania bol v r. 2005 (405 hlásení). Následne bol v r. 2006 a 2007 mierny vzostup hlásených chorôb z povolania. V porovnaní s r. 1994 poklesol v r. 2007 výskyt chorôb z povolania o  23 %.
Najväčší podiel na chorobách z povolania v r. 2007, podobne ako je tomu už od r. 1997, má choroba kostí, kĺbov, šliach a nervov končatín z dlhodobého, nadmerného a jednostranného zaťaženia. V r. 2007 bolo  hlásených 257 profesionálnych ochorení s postihnutím najmä horných končatín. Ich podiel zo všetkých priznaných chorôb z povolania je najvyšší - 46,2 %. Od r. 1994 došlo v SR k nárastu uvedeného profesionálneho ochorenia o 112 % (zo 121 hlásených chorôb z povolania v r. 1994, na 257 v r. 2007). 
Druhým najčastejším profesionálnym ochorením je už niekoľko rokov (od r. 1998), choroba kostí, zhybov, svalov, ciev a nervov končatín spôsobená prácou s vibrujúcimi nástrojmi. Jej 154 hlásení predstavuje 27,7 % z celkového počtu chorôb z povolania v SR za r. 2007. Výskyt tohto profesionálneho ochorenia v r. 2007 oproti predchádzajúcim dvom rokom výrazne stúpol. Závažnosť problému vysokého podielu výskytu profesionálnych chorôb postihujúcich podporno-pohybový systém, cievny a nervový systém zamestnancov vystavených v práci nadmernému zaťaženiu horných končatín alebo škodlivému vplyvu vibrácií zvýrazňuje skutočnosť, že tieto 2 profesionálne ochorenia tvorili v r. 2007 až 74 % z celkového počtu chorôb z povolania (spolu 411 hlásení oboch chorôb z povolania).
S výrazným odstupom od uvedených chorôb z povolania podľa ich počtu, sú  nasledovné profesionálne ochorenia - poruchy sluchu z hluku, u ktorých bolo 28  hlásení (5 % z celkového počtu chorôb z povolania), choroby prenosné zo zvierat na ľudí - 19 hlásení    (3,4  %) a  kožné choroby z povolania dosahujúce celkový počet 18 prípadov (3 %).  
V r. 2007 bolo hlásených aj 38 chorôb z povolania postihujúcich dýchací systém, z toho 17  hlásení zaprášenia pľúc prachom obsahujúcim oxid kremičitý, 12 hlásení  bronchiálnej astmy, v 7 prípadoch sa jednalo o nádorové ochorenia a v 2 prípadoch o alergické ochorenia (vonkajšia alergická alveolitída a alergická rinitída). V r. 2007 bolo hlásených 18 akútnych profesionálnych otráv. 
Choroby z povolania vznikli najčastejšie v organizáciách, ktoré podľa sídla patria do Trenčianskeho kraja (37,6 %), Banskobystrického kraja (30,2 %) a Košického kraja                  (16,9 %). Nižší počet chorôb z povolania sa vyskytol v organizáciách Žilinského kraja                   (7,9 %), Bratislavského kraja (2,2 %), Prešovského kraja (1,8 %), Trnavského kraja                  (1,1  %) a Nitrianskeho kraja (0,9 %).
Podľa vekových skupín boli najčastejšie chorobou z povolania postihnutí zamestnanci medzi 45. - 54. rokom života, čo predstavuje 50,5 %.
Podľa jednotlivých profesií najvyšší výskyt chorôb z povolania bol u robotníkov pri ťažbe surovín a stavebných robotníkov - 44,6 % z celkového počtu chorôb z povolania. Podstatne nižší bol počet u ďalších najčastejšie sa vyskytujúcich profesií, u strojárenských robotníkov  (7,7 %)  a u robotníkov v poľnohospodárstve a lesníctve (6,7 %).
             Podľa klasifikácie ekonomických  činností EU  bol v r. 2007 najvyšší výskyt chorôb z povolania v odvetví ťažba nerastných surovín - 246 hlásení (44,2 % z celkového počtu chorôb z povolania) a v priemyselnej výrobe - 177 hlásení (31,8 %). V odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva bolo hlásených spolu 74 profesionálnych ochorení (13,3 %), v stavebníctve (2,5 %) a v zdravotníctve (1,8 %). 
V nových položkách zaradených do zoznamu chorôb z povolania v r. 2004    (príloha č. 1 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov)  bolo v r. 2007 hlásených len 8 chorôb z povolania. 
Počet chorôb z povolania, profesionálnych otráv a iných poškodení zdravia z práce v rokoch 1994 až 2007 je v tabuľke č. 10. 

10. Spolupráca orgánov verejného zdravotníctva	
	Na základe kompetencií vyplývajúcich zo zákona č. 355/2007 Z. z. v oblasti zdravia pri práci spolupracovali jednotlivé regionálne úrady verejného zdravotníctva s príslušnými inšpektorátmi práce pri realizácii spoločných previerok na pracoviskách so zameraním na prácu s bremenami a na pracovné podmienky pri montážnych linkách. 
	V r. 2007 bolo vykonaných 24 spoločných previerok orgánov verejného zdravotníctva a orgánov inšpekcie práce najmä v priemyselných organizáciách zameraných na výrobu automobilov, resp. ich súčiastok a v obchodných veľkoprevádzkach. Zámerom týchto previerok bolo zhodnotiť pracovné podmienky a presadiť účinné opatrenia v záujme prevencie ochorení podporno-pohybového systému, ktoré zaujímajú prvé miesto vo výskyte chorôb z povolania a v ochoreniach súvisiacich s prácou. 
	Orgány verejného zdravotníctva spolupracovali pri výkone koordinovaných kontrol dozorných orgánov aj podľa zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií v znení neskorších predpisov. V r. 2007 bolo vykonaných 33 kontrol vo vybraných organizáciách. 

11. Hodnotenie stavu ochrany zdravia pri práci  v SR v r. 2007
V r. 2007  vykonali orgány verejného zdravotníctva ŠZD u právnických osôb a fyzických osôb oprávnených na podnikanie a na základe ich návrhov, ak preukázateľne vykonali technické, organizačné a iné opatrenia a tým znížili expozíciu zamestnancov,  priebežne prehodnocovali vyhlásené rizikové práce podľa novodefinovaných kritérií upravených  v  nariadení vlády SR č. 357/2006 Z. z., resp. od 1.10.2007  vo vyhláške MZ SR č. 448/2007 Z. z. o podrobnostiach o faktoroch práce a pracovného prostredia vo vzťahu ku kategorizácii prác z hľadiska zdravotných rizík a o náležitostiach návrhu na zaradenie prác do kategórií. Od r. 1994 do súčasnosti došlo k poklesu počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce o 38 600 zamestnancov, t.j. o 24,9 %. Pokles počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v r. 2007 bol oproti predchádzajúcemu roku minimálny (116 343 zamestnancov v r. 2006, 116 297 zamestnancov v r. 2007).
Rovnako v oblasti výskytu chorôb z povolania bol celkový trend zostupný, od r. 1994 do súčasnosti bol zaznamenaný pokles o 156 hlásených chorôb z povolania, t. j. o 23  % (722 chorôb z povolania v r. 1994, 556 chorôb z povolania v r. 2007). V r. 2007 však došlo v porovnaní s predchádzajúcim rokom k miernemu  vzostupu hlásených novozistených chorôb z povolania (556 chorôb z povolania v r. 2007,  492 chorôb z povolania v r. 2006).    
Medzi hlavné dôvody celkového poklesu počtu rizikových prác ako aj hlásení chorôb z povolania za ostatné roky patrí najmä útlm výroby  v odvetviach ťažby nerastných surovín, priemyselnej výroby a poľnohospodárstva. Zatiaľ nie je možné konštatovať, že v SR sa väčšina zamestnávateľov  primerane stará o zdravie svojich zamestnancov a investuje dostatočné finančné prostriedky na vykonanie ochranných a preventívnych opatrení vyplývajúcich z legislatívnych úprav na zabezpečenie ochrany ich zdravia.
Odborným poradcom  zamestnávateľa v oblasti ochrany zdravia pri práci, ktorý vykonáva zdravotný dohľad na pracovisku je pracovná zdravotná služba, ktorá zabezpečuje primárnu starostlivosť o zdravie zamestnancov na pracovisku, pričom jej hlavným cieľom je prevencia chorôb z povolania a pracovných úrazov a udržanie pracovnej spôsobilosti zamestnancov. Pracovná zdravotná služba dohliada na pracovné prostredie a na zdravie zamestnancov výkonom cielených lekárskych preventívnych prehliadok, prostredníctvom ktorých systematicky vyhľadáva počiatočné zmeny zdravotného stavu zamestnancov súvisiacich s prácou. 
V r. 2007 bol vykonaný ŠZD v 19 112 organizáciách, ale zamestnávatelia zabezpečili pracovnú zdravotnú službu len v 2310 dozorovaných organizáciách dodávateľským spôsobom a  ojedinele v 87 organizáciách vlastnými odbornými zamestnancami. Počet zamestnancov v dozorovaných organizáciách, ktoré si zabezpečili pracovnú zdravotnú službu bol cca 200 tis. Oproti r. 2006 sa počet zamestnancov, ktorým zamestnávatelia zabezpečili pracovnú zdravotnú službu zvýšil cca 4-násobne.  

12. Navrhované opatrenia  
Pre zamestnávateľov
-	dodržiavať povinnosti týkajúce sa ochrany zdravia pri práci vyplývajúce z legislatívnych úprav, vrátane dôslednej informovanosti zamestnancov o rizikách a vykonaných opatreniach na ochranu zdravia, 
-	vykonávať opatrenia na pracoviskách na znižovanie rizika na najnižšiu možnú mieru, najmä na pracoviskách, kde zamestnanci vykonávajú rizikové práce,
-	zabezpečiť  pracovné zdravotné služby pre ochranu zdravia svojich zamestnancov.

Pre orgány štátnej správy
-	zamerať štátny zdravotný dozor na malé a stredné podniky, osobitne na samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov tzv. personálnych agentúr,
-	zabezpečiť dôslednú kontrolu činnosti právnických osôb a fyzických osôb – podnikateľov, ktoré získali oprávnenie na výkon  pracovnej zdravotnej služby dodavateľským spôsobom,
-	legislatívne upraviť systém poistných platieb zamestnávateľov v závislosti od zlepšovania pracovných podmienok a odstraňovania rizík, znižovania počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, znižovania poškodení zdravia z práce, najmä chorôb z povolania  a zvýšenej starostlivosti o zdravie zamestnancov.

13. Činnosť orgánov verejného zdravotníctva
13.1. Personálne údaje
Personálne obsadenie odborov a oddelení preventívneho pracovného lekárstva Úradu verejného zdravotníctva SR (ÚVZ SR) a regionálnych úradov verejného zdravotníctva  v SR (RÚVZ v SR) podľa krajov je uvedené v tab. č. 11. 

13.2. Výkony v štátnom zdravotnom dozore
V  r. 2007 vykonali orgány verejného zdravotníctva ŠZD u 8 558 právnických osôb a 6 762 fyzických osôb oprávnených na podnikanie, u týchto subjektov bolo vykonaných 18 556 previerok (tab. č. 3). Na základe vykonaných previerok  orgány verejného zdravotníctva vydali 2 148 pokynov a opatrení na odstránenie zistených nedostatkov.  Orgány verejného zdravotníctva posúdili 11 609 návrhov z hľadiska vplyvu na zdravie pri práci a vydali 10 941 kladných rozhodnutí a 668 záporných rozhodnutí. Najčastejšie boli posudzované návrhy na uvedenie pracovných priestorov do prevádzky a prevádzkové poriadky (tab. č. 1). 
	Orgány verejného zdravotníctva zisťovali na pracoviskách príčiny vzniku profesionálnych poškodení zdravia. V r. 2007 vykonali na požiadanie pracovísk klinického pracovného lekárstva 1 217 prešetrení podmienok pre vznik profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania. 
	Objektivizáciu faktorov v pracovnom prostredí v rámci ŠZD realizovali pracovníci odborov preventívneho pracovného lekárstva v spolupráci s laboratórnymi pracoviskami, vrátane pracovísk na objektivizáciu fyzikálnych faktorov, ktoré sú v ôsmych RÚVZ a v ÚVZ SR. Na objektivizáciu chemických, fyzikálnych a biologických faktorov bolo v pracovnom prostredí uskutočnených 20 391 meraní, v rámci ktorých bolo sledovaných 57 707 ukazovateľov a vykonaných 216 216 analýz sledovaných faktorov (tab. č. 4).
	Za nesplnenie povinností uložených v legislatívnych úpravách v oblasti ochrany zdravia pri práci boli uložené fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a právnickým osobám sankčné opatrenia, napr. zákaz výroby, zákaz prevádzky, výkon rozhodnutia, náhrada nákladov a pokuty (tab. č. 5). 

13.3. a 13.4. Poradenská činnosť a poskytovanie informácií v oblasti ochrany zdravia pri práci
ÚVZ SR a RÚVZ v SR poskytovali odborné poradenstvo a informácie pre zamestnávateľov, zamestnancov a živnostníkov,  týkali sa predovšetkým ustanovení legislatívnych úprav v oblasti ochrany zdravia pri práci a ich implementácie do praxe, napr. zabezpečenia ochrany zdravia zamestnancov pri vystavení rôznym faktorom práce a pracovného prostredia, používania účinných osobných ochranných pracovných prostriedkov, bezpečnej manipulácie s bremenami, expozície chemickým a biologickým faktorom pri práci, práce so zobrazovacími jednotkami, chorôb z povolania, vykonávania lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci atď. Poradenstvo bolo poskytované priamo na pracoviskách, na ÚVZ SR, RÚVZ v SR a v ich poradniach zdravia.
Na získanie spätnej väzby od zamestnancov o ich informovanosti o zdravotných rizikách pri práci sa používali kontrolné listy (dotazníky informovanosti zamestnancov). V r. 2007 použili RÚVZ v SR  2 414 kontrolných listov pre zamestnancov. 
Zamestnávateľom bolo poskytované aj poradenstvo k rozsahu podkladov na uvedenie pracoviska do prevádzky (povinnosti zamestnávateľa v oblasti ochrany zdravia pri práci, náležitosti prevádzkového poriadku a pod.), k problematike práce s jedovatými a veľmi jedovatými látkami a prípravkami, k vypracovaniu posudku o riziku na pracovisku a k problematike rizikových prác, k rozsahu podkladov pre otvorenie chránených pracovísk, k problematike búracích prác s výskytom  materiálov s obsahom azbestu, atď. Pre vybrané skupiny zamestnávateľov alebo zamestnancov boli realizované prednášky v rámci seminárov a školení. 
V rámci hromadného zdravotno-výchovného pôsobenia pracovníci ÚVZ SR a RÚVZ v SR poskytovali odborné informácie v oblasti ochrany zdravia pri práci v masovo-komunikačných médiách (televízie, rádiá) a na rôznych podujatiach. Aktuálna zdravotno-výchovná problematika ochrany zdravia pri práci bola publikovaná aj v dennej a odbornej tlači. Ako významný nástroj zdravotno-výchovného pôsobenia boli využívané internetové stránky ÚVZ SR a RÚVZ v SR. 

13.5. Sťažnosti a podnety
Počet prešetrených sťažností, petícií a podnetov na výkon štátneho zdravotného dozoru v r. 2007 je uvedený v tabuľke č. 3.

13.6. Legislatívne úpravy v oblasti ochrany zdravia pri práci, ktoré nadobudli účinnosť      v r. 2007
	Ministerstvo zdravotníctva SR pripravilo v r. 2007 zákon č.  355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji  verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudol účinnosť 1.9.2007   a následne jeho vykonávacie predpisy -  vyhlášky MZ SR
•	č. 448/2007 Z.z. o podrobnostiach o faktoroch práce a pracovného prostredia vo vzťahu ku kategorizácii prác z hľadiska zdravotných rizík a náležitosti návrhu na zaradenie prác do kategórií
•	č. 541/2007 Z.z. o podrobnostiach o požiadavkách na osvetlenie pri práci
•	č. 542/2007 Z.z. o podrobnostiach o ochrane zdravia pred fyzickou záťažou pri práci, psychickou pracovnou záťažou a senzorickou záťažou pri práci
•	č. 544/2007 Z.z. o podrobnostiach o ochrane zdravia pred záťažou teplom a chladom pri práci.
V r. 2007 bola do legislatívy SR transponovaná  smernica Európskych spoločenstiev upravujúca problematiku  minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách na ochranu zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou umelému optickému žiareniu aproximačným nariadením vlády SR č. 410/2007 Z.z. Ďalej boli doplnené aproximačné nariadenia vlády SR 
•	č. 300/2007 Z.z. ktorým sa mení nariadenie vlády SR č. 355/2006 Z.z. o ochrane  zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou  chemickým faktorom pri práci 
•	č. 301/2007 Z.z. ktorým sa mení nariadenie vlády SR č. 356/2006 Z.z. o ochrane zdravia zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénnym a mutagénnym faktorom pri práci.
        V r. 2007 sa pripravovala aj zmena aproximačného nariadenia vlády  SR č. 329/2006 Z.z. o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách na ochranu zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou elektromagnetickému poľu, ktorá je v súčasnosti v legislatívnom procese schvaľovania.