Návrh na zabezpečenie definitívneho riešenia preložky štátnej cestyII/520 súvisiacej s vodárenskou nádržou Nová Bystrica

             Preložka štátnej cesty II/520 je verejnou prácou, vyvolanou výstavbou vodárenskej nádrže Nová Bystrica.
             Výstavba vodárenskej nádrže Nová Bystrica bola začatá v roku 1983 ako najvýhodnejšie riešenie zásobovania pitnou vodou  miest Čadca, Kysucké Nové Mesto, Žilina a niekoľkých  ďalších obcí v trase prívodného potrubia. Výstavba sa realizovala v rokoch 1983 až 1989 s investičným nákladom 471 mil. Sk. Dnes je vodárenská nádrž  Nová Bystrica dominantným zdrojom pitnej vody pre Severoslovenskú vodárenskú sústavu, a  to nielen svojou kapacitou (700 l/s), ale najmä možnosťou akumulácie vody, ktorá sa využíva najmä počas nízkej výdatnosti ostatných (podzemných) zdrojov pitnej vody. Perspektívne sa uvažuje s napojením ďalších 27-mich obcí, výhľadovo aj s prevedením vody na Oravu pre zásobovania Námestova a jeho okolia.
	Výstavbou tejto nádrže bola zatopená časť štátnej cesty II. triedy číslo II/520, čím sa prerušilo cestné prepojenie regiónov Kysuce a  Orava (medzi obcami Nová Bystrica a Oravská Lesná). Preložka tejto cesty bola pôvodne súčasťou stavby vodárenskej nádrže, ako vyvolaná investícia. Vedenie jej trasy bolo navrhnuté po pravej strane údolia (severný svah). Pre túto trasu preložky bol v roku 1982 vypracovaný jednostupňový projekt, v ktorom z dôvodu mimoriadne obtiažneho terénu boli navrhnuté viaceré netradičné a neoverené stavebné postupy a stavba bola preto považovaná za experimentálnu. Následne k výstavbe tejto preložky dal orgán hygienickej ochrany negatívne stanovisko, pretože nesúhlasil s vedením trasy v povodí vodárenskej nádrže. Obe uvedené skutočnosti viedli bývalé orgány štátnej expertízy vrátane Slovenskej plánovacej komisie a ústredného investora (Ministerstvo lesného a vodného hospodárstva) k návrhu na vypustenie preložky cesty z objektovej skladby vodárenskej nádrže s tým, že preložka cesty sa bude realizovať následne ako samostatná investícia v susednom údolí pri obci Vychylovka, t.j. mimo pásma hygienickej ochrany nádrže. 
	Pre preložku štátnej cesty II/520 v údolí Vychylovky bola vybraná trasa na severnom svahu údolia, v blízkosti Múzea kysuckej dediny a národnej technickej pamiatky – úvraťovej lesnej železnice. V 80–tych rokoch bol pre túto trasu vykonaný geologický prieskum. K realizácii preložky v  tejto trase sa však negatívne postavili inštitúcie ochrany prírody – Správa chránenej krajinnej oblasti (CHKO) Kysuce a  Krajský ústav štátnej pamiatkovej  starostlivosti a ochrany prírody v Banskej Bystrici. Svoj nesúhlas odôvodnili negatívnym vplyvom komunikácie na Múzeum kysuckej dediny a úvraťovú lesnú železničku.
	Výstavba VN Nová Bystrica, ktorá prerušila štátnu cestu č.II/520, bola ukončená v roku 1989. Problém preložky sa takto stal naliehavejším, pretože obchádzková trasa z Kysúc na Oravu cez Starú Bystricu, Terchovú, Párnicu a Hruštín je od pôvodnej trasy o 32 km dlhšia. Preto sa hľadalo ďalšie riešenie. V roku 1991 sa pristúpilo k vypracovaniu novej štúdie Dopravoprojektom, Bratislava. Jej cieľom bolo vyhľadať najoptimálnejšie a najefektívnejšie riešenie preložky predmetnej cesty. Štúdia obsahovala 5 variantov trasy. Zo spracovanej štúdie sa javil najvýhodnejším tzv. piaty variant, ktorý bol po prerokovaní so zainteresovanými orgánmi odporučený na ďalšiu prípravu. 
	Trasa výsledného variantu definitívnej preložky štátnej cesty II/520 smeruje od obce Vychylovka severnými svahmi Chmúrovho potoka nad osadou Chmúrovci. Pri sútoku troch potokov prechádza trasa zosuvným zamokreným územím. Tu bude potrebné dokonalé odvodnenie celého územia na zvýšenie jeho stability. Po prekonaní sedla sa trasa dostáva do geologicky mimoriadne náročného územia pod Mrvovou Kykulou. Prekonanie tohto úseku je navrhované mostným objektom dĺžky 580 m. 
	Zakladanie estakády bude v tomto úseku mimoriadne náročné. Preložka po prekonaní tohto úseku sa dostane do oravského regiónu, kde sa na pôvodnú cestu II/525 pripojí v k.ú. Oravská Lesná. Dĺžka trasy tohto variantu je 9,631 km. Investičný náklad v CÚ 1998 dosahuje takmer 1,3 mld. Sk, v CÚ 2001 až cca 1,6 mld Sk.
	Celá predprojektová príprava, ktorú na základe poverenia bývalého Ministerstva lesného a vodného hospodárstva SR zabezpečoval štátny podnik Vodohospodárska výstavba Bratislava,  bola od roku 1993 zameraná už len na riešenie podľa tohto variantu. Na stavbu sú  vydané rozhodnutia o vyňatí pôdy z PPF a  LPF. Ide o  trvalý záber 7,53 ha v k.ú. Nová Bystrica, 3,82 ha v k.ú. Oravská Lesná a dočasné zábery pre zariadenie staveniska o výmere 0,24 ha. Súčasne bola vypracovaná projektová dokumentácia stavby ako podklad pre územné konanie. Na žiadosť Vodohospodárskej výstavby, š.p., Bratislava, bolo v roku 1999 Okresným úradom Čadca, odborom životného prostredia vydané územné rozhodnutie o umiestnení stavby.
	Všetky doterajšie prípravné práce tejto verejnej investície boli v plnom rozsahu financované z prostriedkov štátneho rozpočtu. Z dôvodu nepridelenia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu sa však so zabezpečovaním ďalšej prípravy v roku 2000 nepokračovalo, pretože  Vodohospodárska výstavba, š.p., Bratislava inými finančnými zdrojmi, použiteľnými na tento účel, nedisponuje. 
         V záujme riešiť opodstatnené problémy občanov Kysúc a Oravy, spôsobené prerušením  dopravného prepojenia týchto regiónov vybudovanou vodárenskou nádržou, sa po dohode s miestnymi zastupiteľstvami pristúpilo k realizácii dočasného náhradného riešenia s využitím jestvujúcich lesných ciest. Zrekonštruovaním lesnej cesty Oravská Lesná – Zázrivá a vybudovaním lesnej cesty Sedlo sa zabezpečilo (s určitými podmienkami a obmedzeniami) aspoň provizórne prepojenie týchto regiónov. Skutočnosť však preukázala nedostatočnosť takéhoto riešenia. Nevyhovujúce parametre pre verejnú dopravu s rozsiahlymi obmedzeniami, ako aj nedostatok finančných zdrojov na zabezpečenie potrebnej údržby zo strany správcu predmetných lesných ciest v zimnom období spôsobujú, že prevažnú časť roka sú nezjazdné.
         Z tohto dôvodu, ale predovšetkým z dôvodu mimoriadne negatívnych sociálnych a ekonomických dopadov tohoto stavu na obyvateľov oboch regiónov s vysokou nezamestnanosťou, je nevyhnutné hľadať možnosti na zabezpečenie potrebných finančných zdrojov na realizáciu  definitívneho riešenia dopravného prepojenia.  
         Ministerstvo pôdohospodárstva SR pri spracovávaní rezortného rozvojového programu na roky 2001 – 2003 preto uplatnilo výstavbu preložky štátnej cesty  II/520  Nová Bystrica – Oravská Lesná ako prioritnú verejnú prácu ostatnej technickej infraštruktúry  so začatím v roku 2003 s predpokladaným nákladom 1,3 mld. Sk (v CÚ 1998). Z dôvodu neprekročenia limitu kapitálových výdavkov podľa predikcie štátneho rozpočtu na nasledujúce roky, sa však táto stavba do výsledného a vládou SR schváleného zoznamu priorít verejných prác  nedostala.
          S genézou  postupného vývoja tohto problému a  s odôvodnením nevyhnutnosti vytvoriť v najbližších rokoch zo strany vlády SR podmienky, predovšetkým v zabezpečení potrebných finančných zdrojov, oboznámilo MP SR vládu SR predložením materiálu „Informácia o nedoriešených problémoch súvisiacich s vodárenskou nádržou Nová Bystrica a vodárenskou nádržou Starina“, ktorý  vláda  SR na svojom rokovaní  6.7.2000 zobrala na vedomie.
         Vzhľadom na skutočnosť, že teraz už ide o novú samostatnú verejnú investíciu s nárokom na verejné zdroje financovania a v záujme urýchlenia prípravy na vyriešenie uvedeného problému sa uskutočnili rokovania medzi MP SR a  MDPT SR, výsledkom ktorých sú nasledovné závery:
         a)  MP SR  vo  svojej pôsobnosti  zabezpečí dopracovanie prípravnej dokumentácie tejto    
              stavby  potrebné  pre  vydanie  stavebného povolenia  a  následne aj  jej  bezodplatné  
              poskytnutie rezortu dopravy  (vrátane právoplatného stavebného povolenia).
         b)  MDPT SR vo svojej pôsobnosti investorsky  zabezpečí  realizáciu  uvedenej verejnej    
              práce za podmienky,  že na  tento účel  budú v štátnom rozpočte na rok 2003 a ďalšie    
              roky vyčlenené potrebné finančné prostriedky.
                
	Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych  vplyvov a vplyvov na zamestnanosť:

1)	Odhad dopadov na verejné financie 

Výstavba preložky cesty si vyžiada podľa posledného rozpočtu v CÚ 98 1,3 mld. Sk, čo v súčasnosti po prepočte na CÚ 01 predstavuje cca 1,6 mld. Sk zo štátneho rozpočtu.

2)	Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

Záujmové územie spadá v súčasnosti do dvoch okresov na severe Slovenska – okresu Čadca a okresu Námestovo. Ide o rázovité okresy v hornatom, zalesnenom prostredí Kysúc a Oravy. Štruktúru obyvateľstva určujú sociálno–demografické charakteristiky a determinujú spôsob ich života. Okres Čadca mal v r. 1991 122 387 obyvateľov. Patril k nemu aj dnešný samostatný okres Kysucké Nové Mesto. Po poslednom sčítaní ľudu v r. 2001 má okres Čadca 92 843 obyvateľov a okres Kysucké Nové Mesto 33 778 obyvateľov, spolu  126 621 obyvateľov. Ide teda o mierny nárast. Okres Dolný Kubín mal v r. 1991  119 098 obyvateľov. Tvorili ho dnešné okresy Námestovo, Tvrdošín a Dolný Kubín. Dnes majú tieto tri okresy 130 479 obyvateľov, čo predstavuje jeho značný nárast. Vzhľadom na vysoko progresívny typ  populácie tohto regiónu sa očakáva jeho väčší nárast, v r. 2010 na 141 500 obyvateľov.
Z hľadiska obyvateľstva nemožno hovoriť o negatívnom vplyve pripravovanej komunikácie, s výnimkou jedného krátkeho úseku v obci Nová Bystrica, kde súčasná cesta III/5202 má byť rekonštruovaná na cestu II. triedy. V tomto úseku je postavená základná škola.
Súčasná obchádzková trasa je pre obyvateľstvo značne ekonomicky nevýhodná, jednak z pohľadu dĺžky, tak  i doby trvania cesty. Obchádzková trasa je o viac ako 30 km dlhšia. Táto skutočnosť nepriamo ovplyvňuje aj podnikateľské aktivity v oblasti turistiky a cestovného ruchu oboch regiónov. V okrese Čadca je Múzeum Kysuckej dediny – prírodný skanzen a Úvraťová  lesná železnička – národná kultúrna pamiatka. Na oravskej strane je to hlavne Oravská priehrada a stredisko zimných športov s vlekmi v Oravskej Lesnej. Preložka cesty by zabezpečila aj rekreačnú dopravu do oblasti severnej Moravy, kam smeruje značná časť obyvateľstva za rekreačnými účelmi.
Vybudovaním preložky cesty sa predpokladá rozvoj podnikateľskej sféry v oblasti priemyslu, obchodu a služieb v oboch regiónoch ako aj možnosť napojenia na priemyselný región Ostravska, kde hlavne v minulých rokoch cestovalo veľa ľudí za prácou.

3)	Odhad dopadov na životné prostredie 

Blízke okolie cesty, najmä jeho násypové a zárezové svahy môžu spočiatku pôsobiť rušivo, ale vhodným spôsobom zalesnenia , resp. inými biotechnickými opatreniami sa dá tento účinok eliminovať. Vytvorením odlesnených pruhov sa môže narušiť stabilita lesných porastov. Existujúce porasty s prevahou smreka sú náchylné na vetrové kalamity, preto by mala byť snaha lesníkov o urýchlené vytvorenie porastových  plášťov brániacich vniknutiu vetra do vnútra porastov. Výstavba cesty môže tiež negatívne ovplyvniť výskyt a početnosť niektorých živočíchov  ako napr. hlucháň, ktorý má vo vrcholových  častiach pohoria svoje tokaniská. Rovnako intenzívny dopravný ruch môže ohroziť migrujúcu zver (srny, jelene, diviačia zver), ale i vzácne druhy napr. rys a medveď – najmä pri prechodoch zveri cez cestu.
Environmentálna štúdia posudzovala aj iné faktory vplývajúce  na životné prostredie ako sú hlukové pomery, vplyv na znečistenie ovzdušia splodinami spaľovania pohonných hmôt atď. Štúdia konštatuje, že navrhovaná preložka cesty neovplyvní významné  faktory  podmieňujúce kvalitu životného prostredia.

4)	Odhad dopadov na zamestnanosť

V regióne Kysúc – okresoch Čadca a Kysucké Nové Mesto bolo pri sčítaní ľudu v r. 2001 zistených 62 813 ekonomicky aktívnych osôb, čo je 49,85 % z celkového počtu obyvateľov. V regióne je zistená veľmi vysoká nezamestnanosť, až cca 19 %. Najväčšie percento ľudí pracuje v priemysle a stavebníctve, menej v poľnohospodárstve a lesníctve. V minulosti veľké percento ľudí cestovalo za zamestnaním do Čiech, hlavne na Ostravsko. Po rozdelení republiky sa tieto možnosti značne obmedzili. Preto musí okres orientovať svoju aktivitu hlavne na východ a juh, čomu by značne prospela výstavba preložky cesty smerom na Oravu. Treba sa zamerať hlavne na rozvoj v oblasti cestovného ruchu a služieb.
	Región Oravy s dnešnými okresmi Námestovo, Dolný Kubín a Tvrdošín poskytuje pracovné príležitosti v priemysle a službách, veľký počet pracuje aj v poľnohospodárskych družstvách a lesných závodoch. V r. 2001 bolo v tomto regióne zistených 62 439 ekonomicky aktívnych osôb, čo je 48,13 % z celkového počtu obyvateľov. V regióne je zistená taktiež vysoká nezamestnanosť, cca 19 %.
	Výstavba preložky cesty II/520 zabezpečí prepojenosť oboch regiónov a umožní širšie aktivity obyvateľstva aj z hľadiska zamestnanosti, ktoré sú za súčasného stavu značne obmedzené.