Slovenský rozhlas Bratislava

Rozvojový projekt podľa Slovenského rozhlasu

Bratislava, január 2002

Predkladacia správa

k návrhu na uvoľnenie finančných prostriedkov z Fondu národného majetku SR pre Slovenský rozhlas na zabezpečenie projektu finančnej podpory prevádzky a technologického rozvoja programových, výrobných, distribučných a vysielacích kapacít.

     V záujme stabilizácie a zabezpečenia minimálneho rozvoja Slovenského rozhlasu pri obmedzených finančných zdrojoch tejto verejnoprávnej inštitúcie a taktiež pri obmedzených zdrojoch štátneho rozpočtu odporúčame financovať požiadavky Slovenského rozhlasu z prostriedkov Fondu národného majetku SR. 

      Vývoj hospodárenia Slovenského rozhlasu za predchádzajúce roky naznačuje značnú finančnú poddimenzovanosť a v snahe predísť hospodárskemu a technologickému kolapsu je nevyhnutné finančne podporiť projekt, ktorého výsledkom bude aspoň čiastočná stabilizácia inštitúcie a podpora niektorých rozvojových aktivít v oblasti rozhlasovej, výrobnej a vysielacej technológie s pomerne krátkou dobou návratnosti.

      Súčasťou projektu je

1)	finančné zabezpečenie nákladov SRo za rok 2001 na zabezpečenie vysielania zo strany ST, a.s. ako základný predpoklad investičného rozvoja technológie ST, a.s. ako dodávateľa vysielacích služieb vo výške 122 553 tis. Sk

2)	finančná podpora obnovy a rozvoja vlastných výrobných, distribučných a vysielacích kapacít SRo vo výške 80 900 tis. Sk

3)	dofinancovanie záväzkov SRo k 30.6.2000, ku splateniu ktorých za zaviazala vláda SR do 18.7.2001 vo výške 6 398 tis. Sk.

1)  Finančno – ekonomický rozbor hospodárenia Slovenského rozhlasu 
        v roku 2001

Rozpočet SRo na rok 2001 vychádzal zo zdrojových možností organizácie, t.j. z predpokladaných vlastných príjmov a z prostriedkov štátneho rozpočtu SR, pričom vo výdavkovej časti rozpočtu boli prijaté zásady maximálnej hospodárnosti a efektívnosti.
 Rozpočtované výdavky zabezpečovali finančné krytie programových úloh a prevádzku materiálno – technickej základne v danom roku v minimálnej výške, pričom nezabezpečovali finančné potreby organizácie z hľadiska kvalitatívneho rozvoja a realizáciu potrebnej údržby a opráv objektov  SRo (SRo je správcom majetku štátu a vyplýva mu táto povinnosť zo zákona). Viacročný nedostatok finančných zdrojov na opravy  a údržbu ako aj kapitálových zdrojov sa prejavuje zlým technickým stavom budov, technologického zariadenia a najmä zastaralosťou rozhlasovej technológie. I napriek aplikácii zásad maximálnej hospodárnosti pri zostavovaní výdavkovej časti rozpočtu nebolo možné, pri očakávaných zdrojových možnostiach,  zostaviť pre rok 2001 vyrovnaný rozpočet a Riaditeľská rada SRo a  následne Rozhlasová rada schválila rozpočet s deficitným hospodárením v nasledovnej štruktúre. Upravený rozpočet v časti bežného transferu zohľadňuje zmeny vykonané na základe rozpočtových opatrení MF SR v priebehu roka 2001.

(v tis.Sk)
                                                     schválený rozpočet     upravený rozpočet    rozdiel
Vlastné príjmy spolu	575 645                     576 357                   + 712	
Bežný transfer zo ŠR	251 100                     250 011                 - 1 089	
Príjmy celkom	826 745                     826 368                 -    377	
Náklady spolu	948 209                     948 921                   + 712	
Hospodársky výsledok – strata	-121 464                  - 122 553                  - 1 089	

Zdrojové možnosti SRo tvoria vlastné príjmy a prostriedky štátneho rozpočtu SR. 
Hlavným zdrojom vlastných príjmov sú koncesionárske poplatky, ktoré na základe evidovaného počtu koncesionárov rozpočtoval SRo v roku 2001 vo výške 468 mil.Sk , čo predstavovalo 81,2 % vlastných príjmov. Príjmy z reklamy boli rozpočtované vo výške 77,6 mil.Sk , čo predstavovalo 13,5 % vlastných príjmov.  Z uvedeného vyplýva, že 94,7 % vlastných príjmov  SRo je limitovaných a to v oblasti koncesionárskych poplatkov počtom koncesionárov a výškou koncesionárskeho poplatku a v oblasti reklamy celkovým reklamným priestorom v Slovenskej republike a možnosťami SRo uplatniť sa na tomto trhu.
	V zmysle uznesenia vlády č.472 z 21.6.2000 bolo ministrovi kultúry uložené v spolupráci s ministerkou financií zvýšiť koncesionársky poplatok k 1.1.2001, čo mohlo vytvoriť predpoklady pre vyrovnané hospodárenie SRo v roku 2001 a zamedziť ďalšiemu zadlžovaniu tohto verejnoprávneho média. Uvedené uznesenie nebolo  realizované a  zároveň v dôsledku viacerých metodických a technických nezrovnalostí v inkasnom systéme pri výbere koncesionárskych poplatkov, v nadväznosti na zákon č.52/1998 Z.z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch, neustále klesal počet koncesionárov za poplatok, čo malo za následok znižovanie príjmov SRo z tohto zdroja. 
 	Prostriedky štátneho rozpočtu SR na rok 2001 pre SRo boli schválené vo výške 251 100 tis.Sk a na základe uznesenia vlády SR č.163 z 21.2.2001 bolo schválené viazanie výdavkov štátneho rozpočtu pre kapitolu SRo vo výške 2 878 tis.Sk. Schválená výška bežného transferu na rok 2001 predstavovala 51 % celkovej požiadavky SRo na prostriedky štátneho rozpočtu.
         Pre ilustráciu uvádzame  požiadavky SRo na  bežný transfer zo ŠR a skutočne poukázané prostriedky v rokoch 1998 až 2001 (tab.č.1) a stratu reálnych výnosov z koncesionárskych poplatkov v dôsledku inflácie od roku 1992 (tab.č.2).

Tab.č.1
v tis.Sk
	1998	1999	2000	2001	
Požiadavka na bežný transfer zo ŠR	298 500	531 780	403 255	492 930	
Poukázaný bežný transfer zo ŠR	298 500	279 000	251 100	250 011	
Rozdiel	0	-252 780	-152 155	-242 919	

Tab.č.2
Strata reálnych výnosov z koncesionárskych poplatkov v dôsledku inflácie od roku 1992:

Obdobie	Miera inflácie 1	Skutočná výška poplatku 
v Sk	Upravená výška poplatku podľa inflácie v Sk	Skutočné príjmy z poplatkov v tis.Sk	Príjem z poplatkov upravených podľa inflácie v tis.Sk	Strata v tis.Sk	
1992	10,2 %	20	20	256 111	256 111	0	
1993	23,1 %	20	22,0	231 339	254 936	-23 597	
1994	13,4 %	20	27,1	244 432	331 587	-87 155	
1995	9,9 %	20	30,8	235 291	361 958	-126 667	
1996	 5,8 %	20	33,8	212 221	358 789	-146 568	
1997 2	  6,1 %	30	35,8	261 611	387 262	-125 651	
1998	  6,7 %	30	38,0	338 969	428 865	-89 896	
1999	10,6 %	30	40,5	379 849	512 785	-132 936	
2000	10,0 % 3	30	44,8	478 507	714 570	-236 063	
				Celková nominálna strata	-968 533	

1 Miera inflácie je vyjadrená priemerným ročným vývojom spotrebiteľských cien
2 Zvýšenie od 1.8.1997 
3Odhad

		Prehľad v tab.č.1 dokumentuje klesajúci trend celkového objemu schváleného bežného transferu zo ŠR pre SRo v posledných štyroch rokoch, čo pri neustále sa zvyšujúcich výdavkoch súvisiacich s výrobou a vysielaním programu a limitovaných vlastných príjmoch vyústilo k naakumulovaniu straty z hospodárenia a zadlžovaniu SRo voči ST, a.s.
	Neriešiteľná finančná situácia pre SRo vznikla v roku 2001, keď rozpočtovaná strata z hospodárenia predstavovala 122 553 tis.Sk, v dôsledku  nesplnenia uznesenia vlády č.472 z 21.6.2000, ktorým bolo uložené zvýšiť koncesionársky poplatok k 1.1.2001.  SRo nemá dostatočné finančné zdroje na pokrytie všetkých výdavkov súvisiacich s plnením úloh, ktoré mu ako verejnoprávnemu médiu vyplývajú zo zákona a uvedenú situáciu rieši tak, že neuhrádza svoje záväzky za vysielacie služby voči ST, a.s. Situácia je o to vážnejšia, že po privatizácii Slovenských telekomunikácii, a.s., sú tieto vo väčšinovom vlastníctve zahraničného investora, ktorý pri vzájomných rokovaniach deklaroval obmedzenie rozsahu poskytovaných vysielacích služieb v prípade neplatenia záväzkov zo strany SRo. 
	
         Súčasná finančná situácia SRo predstavuje reálnu hrozbu ohrozenia existencie tohto verejnoprávneho média. 
	
         V programovom vyhlásení vlády SR z roku 1998 sa uvádza, že vláda bude klásť dôraz na dobudovanie vyváženého  duálneho systému rozhlasového a televízneho vysielania s dosahom na celé územie Slovenskej republiky s dôrazom na fungovanie verejnoprávnych inštitúcií, ako aj na ďalší rozvoj regionálnych médií. 

2) Finančná podpora obnovy a rozvoja vlastných výrobných, distribučných    
     a vysielacích kapacít SRo

          Nedostatočné finančné zdroje Slovenského rozhlasu a niekoľkoročné neakceptovanie požiadaviek na kapitálový transfer zo štátneho rozpočtu majú za následok obmedzenú obnovu majetku vo vlastníctve štátu, ktorý SRo spravuje, pričom je možné realizovať maximálne jednoduchú reprodukciu. Táto poddimenzovanosť zdrojov sa prejavuje najmä v oblasti rozhlasových technológií, ktoré vytvárajú predpoklady pre rozhlasovú prevádzku, výrobu a vysielanie rozhlasových programov. Z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov  nie je možné realizovať finančné náročné investičné akcie v oblasti prepojovačov, prenosovej techniky, ozvučovaní štúdií a vysielacej technológie. Technické zariadenia sú za hranicou ich ekonomickej životnosti a na hranici fyzickej opotrebovanosti a v mnohých prípadoch hrozí ich úplný výpadok s priamym dopadom na plnenie zákonných úloh.      

Kvantifikácia finančných prostriedkov na zabezpečenie investičných zámerov  v rámci projektu rozvoja programových, výrobných, distribučných a vysielacích kapacít:

-	výstavba vlastných vysielačov	40,5 mil. Sk
-	súvisiace investičné výdavky na obnovu technických
zariadení v prevádzkových priestoroch, na modernizáciu
a obnovu technológie výrobných kapacít, prepojovacej a
riadiacej technológie (inovácia riadiaceho počítača 
centrálneho riadenia, merania a regulácie klimatizácie,
centrálny diskový systém, aplikačné softwary a súvisiace
práce)                                                                                  40,4 mil. Sk

––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––

           S p o l u	80,9 mil. Sk

Plánovaná výstavba vysielacích stredísk v Starej Ľubovni, v Trebišove a Borskom Mikuláši

Porovnanie investičných nákladov výstavby so súčasnými prevádzkovými nákladmi, ktoré ST, a.s. fakturujú Slovenskému rozhlasu za prevádzku vysielačov porovnateľných parametrov /vr. DPH/

					v tis. Sk	
Stredisko		Ročné náklady	Koeficient	Ročné náklady	Koeficient	
	Investícia	ST v max.cenách	návratnosti	ST v zmluv.cenách	Návratnosti	
Stará Ľubobňa	14 741	10 793	1,367	8 204	1,798	
Borský Mikuláš	10 059	2 936	3,426	2 263	4,445	
Trebišov	15 661	8 047	1,946	6 153	2,545	
Spolu	40 461	21 776	1,858	16 620	2,434	

Predbežná kalkulácia ročných prevádzkových  nákladov na jedno vysielacie stredisko:

1. Elektrická energia	364 tis. Sk
2. Náhradný zdroj	17 tis. Sk
3. Vysielacia technológia	115 tis. Sk
4. Technologický objekt, oceľové konštrukcie	-
5. Náklady na činnosť údržbovej skupiny – monitoring	480 tis. Sk
6. Predbežné náklady na prevádzku dohľadového	
    systému - prenos údajov z monitoringu	45 tis. Sk
––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––
Celkové priemerné a predbežné náklady na ročnú
prevádzku jedného vysielacieho strediska	1 021 tis. Sk

           Uvedená kvantifikácia jednoznačne deklaruje výrazný pokles prevádzkových nákladov vysielacích stredísk. Rovnako súvisiace investičné projekty výrobnej a vysielacej technológie v prevádzkových pracoviskách SRo zabezpečia efektívnejšiu prevádzku s vyššou kvalitou signálu.
          Efektívnosť výrobného a distribučného procesu je daná modernou technológiou s výrazne nižšou energetickou náročnosťou a outsoursingom prevádzkovej a servisnej činnosti a zníženou potrebou ľudského potenciálu. Konečný benefit investičných projektov spočíva v širšom pokrytí územia SR s výrazne vyššou kvalitou signálu a následne s vyššou spokojnosťou koncesionárov.

3) Dofinancovanie záväzkov SRo voči ST, a.s.

         V zmysle uznesenia vlády SR č. 496 zo dňa 30.mája 2001 a nadväzne na podklade zmluvy o poskytnutí finančných prostriedkov uzatvorenej medzi SRo a Fondom národného majetku  SR  splatil Slovenský rozhlas dňa 18.7.2001 záväzky voči Slovenským telekomunikáciám, a.s. vo výške 361 400 tis. Sk. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, ako predkladateľ materiálu do vlády SR, z podkladov ST, a.s.  nesprávne kvantifikovalo výšku záväzkov SRo voči ST, a.s. k 30.6.2000, nakoľko podľa vzájomne odsúhlasenej evidencie záväzkov  ich správna výška predstavovala  367 798 tis. Sk,  z čoho vychádza  rozdiel v objeme 6 398 tis. Sk. Táto suma predstavuje záväzky SRo z minulých rokov, ktoré sa zaviazala uhradiť vláda SR pri podpise zmluvy o predaji 51% podielu ST, a.s. Deutsche Telecom. 

	

Návrh na riešenie vyrovnaného hospodárenia Slovenského rozhlasu 
v roku 2001

	Slovenský rozhlas predložil návrh rozpočtu na rok  2001 do Národnej rady SR s požiadavkou bežného transferu zo štátneho rozpočtu v sume 492 930 tis. Sk. Národná  rada  SR prijala vládny návrh  rozpočtu bežného transferu vo výške 251 100 tis. Sk. Slovenský rozhlas následne upravil rozpočet, v ktorom zohľadnil  zákonom schválenú výšku bežného transferu a plánoval  stratu vo výške 121 464 tis. Sk. V nadväznosti na vykonané viazanie rozpočtových prostriedkov v zmysle uznesenia vlády  SR č. 163/2001 vo výške 2 878 tis. Sk, bola  Slovenským  rozhlasom  (ďalej len SRo)  upravená  plánovaná strata na 124 342 tis. Sk.   Z   dôvodu    nárastu   nákladov    na    zahraničné   vysielanie v dôsledku zrušenia  registrácie SRo  ako  platiteľa dane z pridanej hodnoty bol v  decembri  2001   zvýšený    príspevok    pre    SRo    zo    štátneho   rozpočtu o 1 789 tis. Sk. V nadväznosti na uvedené zvýšenie príspevku by plánovaná strata SRo (pri ostatných  nezmenených  činiteľoch)  predstavovala 122 553 tis. Sk.

	Z analýzy skutočného plnenia rozpočtu SRo  vyplynulo, že náklady SRo  v roku 1999 oproti roku 1998 vzrástli  o 11 %. V roku 2000 sa zvýšili oproti roku  1999  o  11  %   a  oproti  roku 1998 o 23 %. Pri plánovaných nákladoch   v roku 2001  v porovnaní so skutočnosťou roku 2000 sa predpokladá ich pokles o 1,3 %. V porovnaní so skutočnosťou  roku 1998 je dynamika nákladov vyjadrená indexom 121,8 %. Najväčší podiel na raste nákladov dosahovali náklady  na  služby,  z  toho   náklady   na    vysielače, DPH a osobné náklady. V upravenom rozpočte roku 2001 zaznamenali oproti roku 2000 značný nárast okrem nákladov na vysielače, náklady na spotrebu materiálu a energie. Pokiaľ ide o výnosy, významný nárast dosiahol príspevok zo štátneho rozpočtu v rokoch 1996 až 1998 a to najmä v súvislosti  so zvýšením cien vnútroštátnych výkonov rádiokomunikácií a preradením týchto služieb zo zvýhodnenej do základnej sadzby DPH. Od roku 1999 však z dôvodu obmedzených zdrojových možností štátneho rozpočtu zaznamenáva príspevok zo   štátneho  rozpočtu  pokles.  V  roku  2001  dosahuje  úroveň roku 2000, ale oproti roku  1998  bol  znížený o 83 989 tis. Sk  a  v  porovnaní  s  rokom  1999 je  nižší o 12 472 tis. Sk. Uvedený výpadok príjmov nestačia kompenzovať vlastné príjmy SRo.  	

V relácii  k poklesu vlastných výnosov (bez dotácií zo štátneho rozpočtu) sa ekonomika SRo prejavuje rastom  nákladovosti. Tá  v  roku 2000 dosahovala 162,53 % v roku 2001 sa predpokladá vo výške 165,03 %. Z uvedeného je zrejmé, že podiel vlastných zdrojov SRo na krytí nákladov má klesajúcu tendenciu. Zatiaľ čo roku 2000 predstavovalo krytie nákladov vlastnými zdrojmi  61,52 % v roku 2001 sa očakáva pokles na 60,78 %. Rozpočtový zámer SRo pre rok 2002 predpokladá ďalší pokles podielu  až na úroveň 52,72 %.  Na základe uvedeného možno konštatovať klesajúcu výťažnosť ekonomiky SRo a stúpajúcu orientáciu na cudzie zdroje. 

	Vychádzajúc z plnenia rozpočtu za posledné 3 roky a plnenia I. polroka 2001 a z dostupného analytického materiálu Ministerstvo financií SR nevidí reálnu možnosť takých  úspor nákladov SRo,  ktoré  by  viedli  bez externého zásahu k  vyrovnanému  rozpočtu.
  Opodstatnenosť výšky nákladov, ich efektívneho a  hospodárneho vynakladania, poklesu podielu vlastných zdrojov na krytí nákladov,  posúdenie primeranosti investícií financovaných z vlastných zdrojov ako aj adekvátnosti úrovne dosahovaných tržieb môže preukázať len cielená hĺbková analýza hospodárenia. Tá sa ukazuje byť žiadúca aj z pohľadu objektívneho  stanovenia novej výšky koncesionárskeho poplatku vo väzbe na pripravovaný zákon o koncesionárskych poplatkoch.

Predložený rozvojový projekt SRo je delený do troch etáp. Prvou je vyriešenie problému očakávanej straty v roku 2001. 

Druhou rovnako závažnou otázkou je čiastočná eliminácia budúcich ťažiskových nákladových vstupov. Tým sú predovšetkým náklady na vysielacie služby. Čiastočným budovaním vlastnej siete FM vysielačov  dôjde podľa SRo pri  80,9 mil. Sk vstupe k zníženiu nákladov na vysielacie služby. Priame investície na budovanie vysielačov predstavujú 40 461 tis. Sk a ich návratnosť kvantifikuje SRo v závislosti od úrovne cien telekomunikácií koeficientom návratnosti  1,858 až  2,434. Ročné prevádzkové náklady na 3 vysielače (bez odpisov) odhaduje SRo na  3 063 tis. Sk

	V nadväznosti na vyššie uvedené, na dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu SRo  v  roku  2001 a  v  súvislosti  s  tým čiastočné eliminovanie jeho ďalšej zadĺženosti, SRo vo svojom rozvojovom projekte požaduje   zvýšiť  svoje disponibilné zdroje o 203 453 tis.Sk, z toho 122 553 tis. Sk na riešenie plánovanej straty v roku 2001 a 80 900 tis. Sk na investície na budovanie vysielačov FM a ďalších investičných a rozvojových potrieb SRo. 
Ďalej SRo predkladá požiadavku dofinancovania dlhu (podľa upresnenej kvantifikácie záväzkov) v sume 6 398 tis. Sk voči Slovenským telekomunikáciám a.s. k 30. 6. 2000 hradených z Fondu národného majetku v zmysle  uznesenia vlády č. 496 z 30. mája 2001.
K uvedenému termínu  záväzky Slovenskej televízie voči ST, a.s. predstavujú  sumu 51 071 tis. Sk. Tieto záväzky oboch verejnoprávnych inštitúcií je potrebné riešiť komplexne osobitným spôsobom.
 
	Predmetné   požiadavky   SRo  navrhuje riešiť prostredníctvom rozvojového projektu na  ťarchu  výnosov z  privatizácie  (FNM SR).  Finančné  prostriedky z výnosov privatizácie v zmysle platného zákona č. 92/1991 Zb. v znení neskorších predpisov je možné poskytnúť vo forme zdrojov na krytie rozvojového projektu, ktorý je súčasťou tohto materiálu. 

. . .

Pôvodný zámer predložený na rokovanie vlády SR vo veci vyriešenia očakávanej straty SRo v roku 2001 je v tomto materiáli rozšírený o rozvojový projekt vypracovaný SRo. Rozšírenie znamená najmä prezentáciu nového zámeru budovania vlastnej siete vysielačov a šírenia signálu prostredníctvom nich, čo je mimoriadne závažnou otázkou z hľadiska koncepčnosti rozvoja SRo. Aspekt posúdenia koncepčnosti má viacero dimenzií, ktoré treba zobrať do úvahy. Ide najmä o :
      -    financovanie potrieb verejnoprávnej inštitúcie z cudzích zdrojov,
-	efektívnosť investície z pohľadu SRo  a celoštátneho,
-	rozvojová perspektíva duálneho systému rozhlasového vysielania,
-	postavenie SRo  a vzťah k štátu vo väzbe na pripravovaný zákon o SRo.
Treba upozorniť na skutočnosť, že navrhované riešenie si vyžiada zmenu rozpočtu  Fondu  národného  majetku SR na rok 2002, ktorý bol schválený NR SR a ktorý s uvedeným výdavkom nepočíta. Termín uvoľnenia prostriedkov  z FMN SR bol konzultovaný s FNM SR pri predpoklade použitia zdrojov z privatizácie Transpetrolu, resp. SPP.

	Záverom pripomíname zámer vlády SR prijatý vo Vyhlásení o hospodárskej politike  uznesením  vlády č. 273/2001 (Pre účely programu SMP s Medzinárodným menovým fondom), že akékoľvek budúce príjmy z privatizácie sa použijú výlučne na zníženie štátneho dlhu a financovanie reformy dôchodkového systému.